6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/53
toate sectoarele industriale la nivel global.
Această abordare nu ține cont de situațiile divergente sau de interdependențele care există în diferitele ecosisteme.
Ea răspunde în mică măsură diversității cerințelor din diferitele regiuni și trebuie completată de o perspectivă politică regională.
3.3.
În prezent, Comisia Europeană elaborează indicatori-cheie de performanță meniți să demonstreze succesul strategiei industriale a UE (6).
În momentul de față, Comisia se axează în principal pe creșterea economică și neglijează obiectivele prevăzute în Pactul verde european, schimbările pe care le impune tranziția către o economie circulară și dimensiunea socială a procesului de transformare.
Este extrem de important ca strategia industrială a UE să recunoască și să aprecieze în mod clar valoarea aptitudinilor, potențialului și competențelor industriale disponibile la nivel regional.
Acest lucru trebuie luat în considerare în mod corespunzător.
În caz contrar, o concentrare prea restrânsă asupra creșterii economice și asupra măsurilor și instrumentelor asociate acesteia poate conduce la neatingerea obiectivelor climatice și la pierderea oportunităților asociate cu transformarea industrială și poate submina economia circulară.
3.4.
Formularea strategiei și a politicii industriale în acest context trebuie să țină seama de existența unor incertitudini și aspecte imprevizibile.
Politicile și parcursurile divergente, adaptate la situații individuale, trebuie să fie flexibile și să se bazeze pe toate competențele disponibile într-o regiune sau aflate la dispoziția acesteia, prin schimburi cu alte regiuni și țări.
Deschiderea reprezintă o importantă resursă strategică pentru a stabili ce anume lipsește și care sunt necesitățile imediate.
3.5.
Mutațiile industriale în vederea protecției climatice vor provoca probleme sociale grave dacă se urmărește atingerea obiectivelor Pactului verde în scurtul timp rămas.
Consumul de resurse dăunătoare mediului este o problemă care trebuie abordată și investigată pentru a găsi o soluție echitabilă din punct de vedere social și societal.
3.6.
Economia circulară contribuie în mod pozitiv la mutațiile industriale, atât în interiorul regiunilor, cât și de-a lungul lanțurilor valorice și de aprovizionare.
Deși cea mai ridicată valoare adăugată se găsește în regiunile cu cele mai avansate industrii, în locurile cu o economie bazată într-o măsură mai mică pe cunoaștere și mai energointensivă se produc și se prelucrează materiale care sunt introduse în economia circulară.
În mod clar, regiunile mai slabe pot avea mai mult de câștigat de pe urma economiei circulare și pot juca un rol major în acest domeniu.
3.7.
Prioritizarea succesului mutațiilor industriale la nivel regional presupune în mod clar că este nevoie de interconexiuni solide, de o colaborare strânsă și de partajarea de competențe cu alte regiuni, inclusiv dincolo de frontierele naționale ale statelor membre ale UE.
Există un sistem cuprinzător de interacțiuni, care include în mod clar interacțiunile dintre IMM-urile locale și întreprinderi transfrontaliere.
3.8.
Competențele industriale regionale existente nu sunt pe deplin eficace, de unele singure, în contextul schimbărilor socioecologice.
Totuși, acestea trebuie și pot să fie dezvoltate în continuare prin investiții în cunoștințe, echipamente și personal și trebuie și pot să devină productive în condițiile schimbării.
Aceasta va contribui la crearea de noi produse, servicii, tehnologii și oportunități.
La rândul său, acest lucru va oferi întreprinderilor stabile din punct de vedere economic locuri de muncă atractive în regiuni.
Tocmai acesta este obiectivul pe care strategia industrială europeană trebuie să îl urmărească.
3.9.
O regiune se definește în sens larg prin structurile sale industriale, prin întreprinderile sale, prin forța sa de muncă, competențele cetățenilor, prin capacitățile sale de cercetare și dezvoltare și prin produsele specifice realizate sau prelucrate de întreprinderile sale.
Competențele industriale prezintă o gamă largă de particularități istorice.
Lanțurile valorice și de aprovizionare au efecte regionale foarte diferite pe întreg teritoriul Europei.
Contextul global este la fel de important ca organizarea în interiorul Europei, însă are efecte diferite.
Industria 4.0 și digitalizarea, precum și tehnologiile informației și comunicațiilor vor avea efecte semnificative, dar extrem de variate asupra industriilor și economiilor Europei în general.
În acest sens, fondurile pentru inovare și dezvoltare vor deveni și mai importante pentru atenuarea diferențelor regionale.
3.10.
Furnizorii care fac posibile mutațiile industriale, inclusiv întreprinderile nou-înființate și IMM-urile, pot stabili legături cu clienții lor chiar și din regiuni care nu sunt centrale și se pot crea locuri de muncă atractive chiar și în astfel de regiuni.
În special, întreprinderile bazate pe cunoaștere pot contribui în mare măsură la lanțurile valorice indiferent de proximitatea lor față de clienți.
În plus, mașinile din fabricile de dimensiuni mai mari pot fi gestionate deseori de la distanță.
(6)
A se vedea INT/935 (2021): Avizul CESE privind noua strategie industrială a UE (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).