C 152/46
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
puternice între UE, statele membre, partenerii sociali, industrie și alte părți interesate relevante.
Strategia de redresare va consolida, de asemenea, Mecanismul pentru o tranziție justă, care sprijină regiunile care depind de industriile mari consumatoare de resurse și de energie și care trec prin schimbări structurale.
3.
Observații generale 3.1.
Planul de redresare al UE include un aspect-cheie legat de tranziția sustenabilă către o economie decarbonizată și digitalizată și evidențiază că, pentru a-și îndeplini aspirația legată de dubla tranziție, UE are nevoie de responsabilitate politică, pe lângă angajamentul politic și/sau regula echilibrului bugetar.
CESE este de acord cu principalele domenii emblematice propuse, care vor concentra investițiile în unele dintre cele mai relevante domenii pentru atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, asigurând totodată atingerea obiectivelor climatice stabilite prin legislația UE pentru 2030 [reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % comparativ cu 1990] și pentru 2050 (emisii nete de GES egale cu zero). 3.2.
Pandemia a generat nevoia de a făuri un parcurs comun, în care normele să fie definite la nivel global și să fie aplicate în mod omogen de toate regiunile, abordând astfel potențialul risc de fragmentare ce rezultă din alocarea diversificată a resurselor.
Criza generată de pandemie și necesitatea tranziției către o economie sustenabilă, rezilientă și flexibilă ar putea oferi o șansă importantă de a defini normele care să garanteze condiții de concurență echitabile în UE. 3.3.
În acest scop, trebuie evaluată în mod corespunzător actuala situație precară a industriilor mari consumatoare de resurse și de energie, precum și impactul pe care l-ar putea avea continuarea acestei situații asupra întregii economii europene.
Ar trebui să se țină cont de contribuția industriilor mari consumatoare de resurse și de energie la produsul intern brut (PIB) al Uniunii Europene, precum și de faptul că aceste industrii sunt lidere în ceea ce privește inovarea, sunt responsabile pentru crearea unor locuri de muncă de calitate ridicată și contribuie la bunăstarea pe termen lung a societății în ansamblul său.
Un serviciu public puternic are nevoie de impulsul dat de sectorul privat.
Cu toate acestea, CESE este îngrijorat de lipsa de precizie a anumitor PNRR deja aprobate în ce privește industriile mari consumatoare de resurse și de energie, investițiile fiind uneori direcționate către alte sectoare economice. 3.4.
În plus, trebuie ținut cont de avântul pe care îl pot oferi industriile mari consumatoare de resurse și de energie în ceea ce privește cercetarea și dezvoltarea, acesta reprezentând un domeniu esențial, în care inovarea va fi extinsă de la nivel de laborator la nivel industrial. 3.5.
Industriile mari consumatoare de resurse și de energie pot avea una dintre cele mai importante contribuții la tranziția industrială care va asigura o Europă cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
Industria ar trebui să își intensifice eforturile de dezvoltare și de introducere a unor procese de producție cu emisii scăzute de dioxid de carbon și să le promoveze de-a lungul lanțurilor de aprovizionare complexe.
În absența acestor activități desfășurate în interior și în exterior, obiectivele esențiale, dar ambițioase definite în Acordul de la Paris și obiectivele stabilite de UE vor fi greu de atins. 3.6.
Automatizarea și digitalizarea vor juca un rol esențial în realizarea acestei tranziții industriale.
Cu toate acestea, nu ar trebui confundate conceptele: transformarea este scopul; digitalizarea este instrumentul.
Punerea în aplicare a soluțiilor digitale va raționaliza modul în care oamenii gândesc, iau decizii și acționează: deși digitalizarea trebuie să fie o prioritate pentru MRR, ar trebui să se pună accentul pe modul în care aceste instrumente vor permite o abordare mai eficientă a provocărilor cu care ne confruntăm. 3.7.
Transformarea digitală va impune dezvoltarea la nivel industrial a tehnologiilor demonstrate la nivel pilot sau de laborator.
În acest scop, parteneriatele publice și private ar trebui să se concentreze pe cercetare, dezvoltare și inovare.
Investițiile ar trebui să se axeze pe tehnologii care să demonstreze încă de la început capacitatea de extindere, fezabilitatea și fiabilitatea soluțiilor inovatoare în segmentele superioare ale lanțurilor valorice, fiind totodată în conformitate cu obiectivele de sustenabilitate.
În plus, va trebui planificată o perioadă de conversie, în care soluțiile inovatoare să poată fi extinse în mod adecvat, până la nivel industrial. 3.8.
Pentru a putea gestiona în mod eficace această situație, tranziția ar trebui să se axeze pe know-how-ul dobândit, pe resursele deja disponibile și pe potențialele sinergii care pot apărea.
Transformarea implică inovare, invenții, proiectare, construcție și, de fapt, dezvoltare; însă aceasta nu ar trebui să însemne efectiv noi creații. 3.9.
CESE este conștient de investițiile pe care le va impune această tranziție.
MRR și NextGenerationEU nu ar trebui considerate panacee.
Transformarea industriilor mari consumatoare de resurse și de energie pentru a face față dublei tranziții va necesita un plan de investiții masive, mobilizând numeroase surse suplimentare de finanțare (de exemplu, ajutoare de stat, proiecte importante de interes european comun, noi resurse proprii pentru bugetul UE, viitoare venituri din EU ETS, investiții private etc.).
În acest scop, este esențial ca politicile industriale și energetice să fie armonizate cu politica privind schimbările climatice, pentru a mobiliza toate investițiile uriașe impuse de tranziția la un model economic cu zero emisii de dioxid de carbon.