C 152/30
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
ca un anumit procent din tinerii șomeri să nu fie reflectat în datele oficiale pentru că aceștia fie nu au solicitat indemnizații de șomaj, fie nu s-au înscris la agențiile de plasare a forței de muncă, încercând în schimb să trăiască printr-o activitate pseudo-independentă, lucrând pentru platforme online sau în economia subterană.
Prin urmare, se poate presupune că cifrele reale ar putea fi și mai negative decât cele raportate de Eurostat. 3.2.
În plus, criza provocată de pandemia de COVID-19 a agravat și mai mult situația tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare.
Numărul tinerilor din Europa care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, în special în țări precum Italia, Grecia, Bulgaria și România, este critic și se află din nou în creștere ca urmare a abandonului școlar, a lipsei unor servicii de orientare adecvate, a pierderii locurilor de muncă și a lipsei oportunităților de angajare.
Această categorie de persoane vulnerabile se confruntă cu un risc ridicat de marginalizare, sărăcie și excluziunea permanentă de pe piața forței de muncă. 3.3.
Tinerii care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o categorie amplă care înglobează o populație eterogenă, inclusiv șomeri, tineri care au abandonat școala, absolvenți de studii descurajați care încă nu au găsit un loc de muncă și alți tineri fără ocupație din diverse motive.
Șomerii reprezintă doar un subgrup din categoria mai amplă a tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare, iar zona de intersecție dintre șomeri și această categorie de tineri variază de-a lungul timpului (8). 3.4.
Un număr mare de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare reprezintă o pierdere importantă pentru economiile și societățile noastre.
Sentimentul de deziluzionare sau de excludere al acestor persoane prezintă, totodată, un risc politic pentru stabilitatea societăților noastre democratice.
Incapacitatea sistemelor educaționale și sociale de a preveni fenomenul sau de a reduce numărul tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare indică lipsa unor politici eficiente, sprijinite la scară largă, de promovare a egalității de șanse în întreaga Europă. 3.5.
Această criză îi afectează în special pe lucrătorii cu forme de muncă atipice (9) (activități cu caracter ocazional, muncă ocazională pe bonuri, munca pe platforme online și în regim de colaborare etc.)
(10) și, din păcate, tinerii sunt predominanți în aceste forme de muncă.
Astfel de locuri de muncă pot fi adesea slab remunerate, cu orare neregulate de lucru, cu o siguranță precară în ceea ce privește locul de muncă sau cu o protecție socială (concediu plătit, pensie, concediu de boală etc.) limitată sau inexistentă.
Deseori, astfel de locuri de muncă nu permit solicitarea indemnizațiilor de șomaj sau a ajutoarelor din schemele privind reducerea timpului de muncă puse în aplicare de administrații (11).
Acest tip de muncă poate fi întâlnit în special în sectoarele și industriile care sunt grav afectate de pandemia de COVID-19, precum sectorul turismului, al comerțului angro, al comerțului cu amănuntul, al serviciilor de cazare și de alimentație publică (12).
Pe de altă parte, noile forme de muncă pot reprezenta o oportunitate pentru tinerii care locuiesc în zone rurale sau îndepărtate sau pentru tinerii cu handicap, studenți și tineri părinți și, prin urmare, este indispensabil să se asigure salarii decente și asigurări sociale în acest domeniu. 3.6.
Ar trebui identificate și luate în considerare în PNRR barierele periferice din calea ocupării forței de muncă, precum mobilitatea, alfabetizarea digitală, sănătatea și condițiile de viață precare, inclusiv lipsa de locuințe sau de asigurări sociale.
CESE consideră că statele membre ar putea monitoriza aceste obstacole în calea integrării tinerilor pe piața forței de muncă din punct de vedere calitativ și cantitativ și ar putea face propuneri specifice de înlăturare a lor în cadrul planurilor lor naționale de redresare și reziliență.
4.
Observații specifice 4.1.
Redresarea de după pandemia de COVID-19 ar trebui privită ca o oportunitate.
Economia și piața forței de muncă au fost grav afectate. 4.2.
PNRR reprezintă o oportunitate fără precedent menită să stimuleze și să sprijine schimbarea, al cărei potențial trebuie valorificat printr-o guvernanță incluzivă, ce necesită dialog, deschidere și transparență.
Măsurile finanțate prin PNRR ar trebui să implice autoritățile locale, partenerii sociali și societatea civilă, inclusiv organizațiile de tineret, pentru a crea o guvernanță participativă care să ducă la consens, încredere și convingerea aplicării unui tratament just în ceea ce privește PNRR.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. și Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Tinerii din Europa: efectele pandemiei de COVID-19 asupra situației lor economice și sociale), Parlamentul European, Luxemburg.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: implicațiile pentru forța de muncă și viața profesională), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. și Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Accesul la protecția socială pentru tinerii care lucrează cu contracte de muncă atipice sau ca lucrători independenți în Europa).