6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/195
3.8.
În plus, promovarea competențelor, cunoștințelor și sprijinului la nivelul fermierilor și al gestionarilor pădurilor poate consolida punerea în aplicare a noilor practici durabile și a tehnologiilor revoluționare (de exemplu, agricultura de precizie, agricultura cu trafic controlat, eliminarea adecvată a deșeurilor, reducerea sau evitarea utilizării pesticidelor chimice, menținerea diversității genetice a terenurilor etc.).
CESE salută intenția Comisiei de a propune un cadru de reglementare pentru absorbțiile de carbon în sectorul agricol. 3.9.
Sunt necesare măsuri coordonate globale care să garanteze că problema schimbărilor climatice este abordată în mod rapid și eficient.
După cum indică raportul Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) din 2021 (9), există suficiente dovezi științifice disponibile care atestă că dezastrele frecvente recente din Europa sunt în mod clar legate de o climă mai caldă și de creșterea emisiilor de gaze cu efect de seră.
În plus, acesta arată că influența factorului uman „a condus la încălzirea climei la o rată fără precedent în cel puțin ultimii 2 000 de ani”.
Prin urmare, CESE consideră că eforturile UE trebuie completate de măsuri specifice și eficiente la nivel internațional pentru a asigura implicarea globală, partajarea echitabilă a sarcinilor și concurența loială.
4.
Observații specifice 4.1.
Pachetul legislativ „Pregătiți pentru 55” reprezintă un pas excelent și ambițios și demonstrează încă o dată că UE este un pionier în lupta împotriva schimbărilor climatice.
Acesta constituie și o excelentă temă de dezbatere înainte de cea de-a 26-a sesiune a Conferinței părților (COP 26) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) de la Glasgow, în cadrul căreia UE ar trebui să încerce să convingă restul lumii că trebuie să întreprindă de urgență măsuri similare.
CESE subliniază că un răspuns coordonat global este singurul mod eficient de a aborda schimbările climatice și că acest lucru poate fi realizat prin colaborarea cu partenerii noștri din G7, G20 și cu alte organisme internaționale. 4.2.
Pierderea terenurilor agricole din cauza degradării solului, a urbanizării și a abandonului a reprezentat o problemă complexă în toate statele membre timp de mulți ani.
Amenajarea teritoriului este esențială pentru dezvoltarea durabilă a UE, iar CESE solicită să se acorde o atenție deosebită utilizării eficiente a resurselor naturale, mai ales pentru că numărul terenurilor disponibile scade pe măsură ce populația crește.
CESE a propus deja un cadru coerent al UE care să protejeze terenurile agricole (10). 4.3.
Pentru a crește productivitatea și stocarea carbonului în sectorul agricol, CESE solicită o promovare amplă a practicilor agricole durabile cum ar fi rotația culturilor, recuperarea deșeurilor organice, agricultura de precizie etc. și sprijinirea acestora.
Fermierii ar trebui să beneficieze, de asemenea, de oportunitățile de finanțare necesare și de informații actualizate privind cele mai bune practici agricole și posibilitățile de îmbunătățire a calității solului.
În cele din urmă, terenurile trebuie gestionate atent în toate statele membre, asigurând un echilibru adecvat între competitivitate și durabilitate. 4.4.
În martie 2021, Comisia Europeană a publicat un Plan de acțiune pentru dezvoltarea agriculturii ecologice (11) pentru a ajuta statele membre să atingă obiectivul ca 25 % din terenurile agricole să fie cultivate ecologic până în 2030.
CESE subliniază importanța de a spori agricultura ecologică, ceea ce ar reprezenta, pentru sectorul agricol, un pas uriaș din punctul de vedere al reducerii emisiilor de GES și al conservării biodiversității.
CESE subliniază și alte opțiuni de reducere a riscului de artificializare a terenurilor, cum ar fi agroecologia, agrosilvicultura, permacultura, agricultura fără arătură etc. 4.5.
Cifrele arată că arderea biomasei s-a dublat din 2000 și jumătate din întreaga masă lemnoasă recoltată este arsă pentru energie (12).
CESE consideră că această presiune negativă asupra pădurilor a condus la declinul recent al sechestrării carbonului și crede că, deși bioenergia bazată pe biomasa lemnoasă și alte tipuri de bioenergie au un rol foarte important, acestea ar trebui urmărite doar atunci când biomasa este produsă în mod durabil.
În plus, CESE a menționat deja că pentru „a evita subminarea integrității de mediu, emisiile generate de combustibilii fosili din alte sectoare nu ar trebui compensate prin absorbanți forestieri într-un mod care ar reduce disponibilitatea lemnului pentru bioeconomie” (13). 4.6.
CESE subliniază că importul de biomasă implică riscuri specifice asociate, care nu sunt acoperite de regulamentul UE.
Prin urmare, sunt necesare acorduri internaționale ample pentru a asigura condiții de concurență echitabile în cadrul pieței unice, în timp ce politica comercială a UE ar trebui să contribuie la prevenirea importurilor de biomasă care duc la defrișări în țările de origine.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC – AR6 Climate Change 2021: The Physical Science Basis (Schimbările climatice 2021: elementele științifice).
Avizul CESE pe tema Utilizarea terenurilor pentru producția durabilă de alimente și serviciile ecosistemice (JO C 81, 2.3.2018, p. 72).
Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind un plan de acțiune pentru dezvoltarea producției ecologice – COM(2021) 141 final.
Păduri sacrificate pentru politica UE în domeniul climei.
Avizul CESE pe tema Partajarea eforturilor în contextul cadrului de politici privind clima și energia pentru 2030 și al exploatării terenurilor, schimbării destinației terenurilor și silviculturii (LULUCF) (JO C 75, 10.3.2017, p. 103).