C 152/184
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
3.3.
Numeroase aspecte importante vor trebui detaliate ulterior prin acte delegate pentru punerea în aplicare.
Prin urmare, analizând acest aspect împreună cu aspectul precedent, este aproape imposibil să se determine care vor fi consecințele punerii în aplicare pentru fiecare sector de fabricație.
Dubiile cu privire la mai multe detalii esențiale ale propunerii de regulament îngreunează evaluarea acesteia înainte ca procesul legislativ să fi înregistrat progrese suplimentare.
Cu toate acestea, trebuie evitate condițiile-cadru incerte, în special atunci când se evaluează emisiile de CO2 pentru importuri, astfel încât să nu fie subminate măsurile proactive și anticipative luate de întreprinderile europene pentru a proteja clima.
3.4.
În ceea ce privește importurile de energie electrică, nu este clar dacă Comisia a evaluat în mod corespunzător impactul asupra prețului energiei electrice pe piața energiei electrice din UE și modul în care ar genera costuri mai mari pentru consumatori și, prin urmare, ar crește riscul de relocare a emisiilor de dioxid de carbon în rândul sectoarelor mari consumatoare de energie electrică.
Nu ar trebui uitat faptul că consumul de energie electrică nu este luat în considerare la calcularea amprentei de carbon a produselor importate (5).
3.5.
Industria europeană este orientată către exporturi și dacă, drept urmare a CBAM, aceasta este protejată într-o anumită măsură împotriva importurilor, dar nu poate concura pe piețele internaționale, lipsa competitivității va fi considerabilă, iar Europa nu va mai putea atrage investiții industriale.
3.6.
Înlocuirea foarte rapidă a măsurilor existente de relocare a emisiilor de CO2 cu CBAM ar putea duce la incertitudini semnificative, perturbând deciziile de investiții pe termen lung deja luate pe baza obiectivelor revizuite recent pentru 2030.
De asemenea, aceasta ar putea reduce capacitatea industriei de a investi în tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon și ar putea deveni un obstacol în calea concurenței pentru accesul la piețele terțe.
Prin urmare, acolo unde este necesar, rata actuală a alocărilor cu titlu gratuit ar trebui menținută inițial pentru a le permite industriilor vizate de CBAM să devină mai eficiente din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon, iar această măsură să fie urmată de o reducere treptată a alocărilor cu titlu gratuit, după cum se consideră adecvat, pentru a facilita o decarbonizare suplimentară.
3.7.
Competitivitatea și efectele în materie de prețuri asupra lanțului valoric ar trebui evaluate cu atenție, pentru a limita impactul, în special în sectoarele exportatoare precum sectorul agroalimentar, printre altele, care depind în foarte mare măsură de produsele din sector care sunt deja vizate de propunerea CBAM.
3.8.
CBAM ar putea să își atingă efectiv toate obiectivele numai dacă cerința de a evita emisiile de CO2 pentru importurile în UE este compensată de avantajele producției ecologice în cazul exporturilor realizate de producătorii europeni.
S-ar putea ca pe piața unică să existe condiții de concurență echitabile, într-o măsură rezonabilă, între societățile comerciale din țări terțe și cele din UE, însă nicio societate din UE nu ar putea concura în străinătate, întrucât producătorii din UE vor plăti integral costul carbonului, în timp ce concurenții din țările terțe vor plăti puțin sau chiar deloc.
3.9.
Sistemul ar putea deschide calea către mai multe scheme de eludare, precum schimbarea surselor, detaliile de verificare, societățile cu mai multe facilități din țări terțe care susțin în mod fals că produsele fabricate în instalații cu o amprentă de carbon ridicată sunt fabricate în instalații cu o amprentă de carbon redusă, amestecarea surselor și definirea produselor.
Acest lucru ar putea îngreuna progresele către atingerea obiectivelor climatice mai ambițioase ale CBAM.
Propunerea ar trebui rafinată cu atenție pe parcursul procesului legislativ pentru a evita comportamentele periculoase care afectează semnificativ obiectivul legislației: produsele ar trebui să aibă propria amprentă climatică, indiferent de unde provin, pentru a promova eficiența în atenuarea schimbărilor climatice la nivel mondial, în locul unei reduceri locale prin externalizarea emisiilor.
4.
Observații specifice 4.1.
CESE a fost foarte activ în explorarea posibilităților, a limitărilor și a aspectelor importante care urmează să fie dezvoltate în cadrul unui sistem de ajustare la frontieră sau al unei alternative fiscale, pentru a reduce relocarea emisiilor de dioxid de carbon prin egalizarea costurilor și eforturilor legate de schimbările climatice, în cazul produselor din UE sau din țări terțe.
CESE a fost prima instituție a UE care a identificat aceste posibilități ca măsură complementară pentru limitarea relocării emisiilor de dioxid de carbon.
(5)
Evaluarea impactului CBAM realizată de Comisia Europeană, anexa 8.