C 152/178
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
3.3.
De asemenea, este necesar să se ia în considerare modul în care aspectele legate de climă sunt abordate la nivel mondial și să se evite divergențele care pot dezavantaja întreprinderile europene și/sau pot cauza probleme sociale cum ar fi sărăcia energetică sau în materie de mobilitate.
CESE regretă faptul că s-a acordat prea puțină atenție acestor probleme și că soluțiile oferite nu par a fi pe deplin suficiente. 3.4.
În ceea ce privește efectele sociale, va exista o nevoie evidentă de recalificare și perfecționare, pentru a permite forței de muncă să se adapteze și să îndeplinească noile cerințe în materie de competențe.
În plus, este probabil ca efectele asupra gospodăriilor, cum ar fi costurile mai ridicate pentru energie electrică și mobilitate, să cauzeze sărăcie energetică și în materie de mobilitate, aceasta din urmă fiind deosebit de răspândită în regiunile îndepărtate și slab populate.
Există planuri de abordare a acestor probleme prin diverse măsuri de atenuare care urmează să fie finanțate în mare parte din veniturile ETS, inclusiv cele care revin statelor membre și cele de finanțare a Fondului social pentru climă propus.
CESE ia notă de faptul că resursele disponibile pentru soluționarea acestor probleme vor depinde de soarta propunerilor aflate încă în așteptare în fața colegiuitorilor.
CESE consideră că costurile pentru soluționarea acestor probleme vor fi considerabile și durabile.
Prin urmare, CESE se întreabă, de asemenea, dacă resursele disponibile vor fi suficiente, chiar dacă propunerile de finanțare ar fi aprobate fără modificări semnificative, ținând seama de numărul de persoane implicate și de timpul necesar pentru tranziția preconizată. 3.5.
Ritmul accelerat și nivelul ridicat de ambiție al reducerilor emisiilor de CO2 și al disponibilității reduse a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră vor însemna costuri mai mari pentru toate sectoarele vizate de sistemul ETS, chiar dacă vor fi benefice pentru mediu.
Deși efectele costurilor vor fi reduse prin disponibilitatea certificatelor cu titlu gratuit și pentru unele sectoare prin CBAM, aceste măsuri nu se vor aplica tuturor sectoarelor care utilizează energie în diverse procese și care se vor confrunta cu o concurență din partea țărilor terțe pe piața internă.
În plus, măsurile respective nu vor proteja întreprinderile UE împotriva unui dezavantaj concurențial pe piețele externe, din cauza nivelului ridicat al costurilor. 3.6.
De asemenea, CESE atrage atenția asupra faptului că rămâne valabilă întrebarea dacă produsele cu emisii zero vor deveni suficient de atractive pentru a compensa diferența de cost cauzată de ETS sau dacă pe piețele mondiale vor fi introduse, în general, măsuri cu efecte de cost echivalente cu cele ale ETS.
În cazul în care nu se întâmplă aceste lucruri, competitivitatea întreprinderilor europene pe piețele mondiale poate deveni problematică.
Acest lucru ridică întrebarea dacă produsele sau serviciile care urmează să fie exportate către țări terțe ar trebui să fie exceptate de la ETS sau dacă ar trebui avute în vedere alte măsuri de sprijin.
Pare îndoielnic dacă sprijinul pentru inovare, care pare a fi singura măsură de sprijin compatibilă cu cadrul OMC, este suficient pentru a rezolva o posibilă problemă de competitivitate. 3.7.
O altă întrebare este dacă nivelul ridicat al costurilor generate de modificările aduse ETS poate avea efecte negative asupra perspectivelor de redresare în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19.
CESE se întreabă dacă acest risc a fost luat în considerare suficient. 3.8.
CESE este încântat să constate că propunerea privind ETS prevede ca veniturile aferente sistemului ETS să fie utilizate în diverse moduri – prin propriile resurse ale Comisiei sau potrivit dispozițiilor privind utilizarea resurselor de către statele membre – pentru a promova durabilitatea, inclusiv eforturile sociale privind tranziția către o societate neutră din punctul de vedere al carbonului. 3.9.
CESE subliniază că observațiile de mai sus nu ar trebui privite ca punând sub semnul întrebării necesitatea urgentă de a acționa pentru a atenua efectele negative ale emisiilor asupra climei, ci ca o rezervă cu privire la riscul unor efecte negative, atât din punct de vedere social, cât și asupra competitivității, în cazul în care probleme precum cele menționate mai sus nu sunt abordate și soluționate.
Extinderea la transportul maritim 3.10.
CESE salută faptul că toate navele care sosesc în porturile UE sau care pleacă din ele vor face obiectul acelorași norme.
Cu toate acestea, nivelul costurilor pentru proprietarii sau operatorii de nave din UE, care altfel intră sub incidența ETS, va fi mai ridicat decât cel al concurenților din afara UE, care, uneori, își reduc costurile prin dumping social.
UE trebuie să acorde atenție efectelor scăderii competitivității transportului său maritim. 3.11.
De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că transportul maritim este unul dintre sectoarele în care reducerea emisiilor de CO2 este deosebit de dificilă și costisitoare și că, prin urmare, includerea transportului maritim ar putea provoca o creștere generală a prețului certificatelor de emisii, care ar avea repercusiuni asupra competitivității sectoarelor ETS în general.