C 152/162
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
acțiunilor climatice cu alte resurse financiare disponibile și să îl utilizeze în cel mai eficient mod.
În același timp, introducerea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice trebuie privită în contextul întregului pachet „Pregătiți pentru 55”. 3.3.
CESE subliniază că măsurile climatice preconizate și impactul acestora pot exacerba și mai mult inegalitățile deja existente.
CESE solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului să plaseze principiul unei tranziții juste în centrul măsurilor lor de atenuare a schimbărilor climatice. 3.4.
Măsurile și etapele de transformare prevăzute de pachetul „Pregătiți pentru 55” (Fit for 55) vor duce la schimbări masive și nu trebuie să piardă din vedere situația socială și economică a fiecărui stat membru.
În caz contrar, acceptarea societală a acestor măsuri ar fi pusă în pericol.
La nivelul statelor membre, măsurile de însoțire a pachetului trebuie să fie deja discutate și puse în aplicare în prezent.
Pentru a obține o transformare verde justă, atenția ar trebui îndreptată în acest context asupra unei tranziții echitabile pentru toți. 3.5.
Cuantumul fondului se va ridica la 72,2 miliarde EUR între 2025 și 2032, utilizând 25 % din veniturile ETS din sectorul transporturilor și al clădirilor.
În raport cu provocările generate de o astfel de extindere a sistemului ETS, aceasta este o sumă foarte mică.
CESE consideră că scopul stabilirii unui preț mai ridicat al carbonului nu este în niciun caz de a crește veniturile, ci de a orienta comportamentul pieței către tehnologii cu emisii scăzute de dioxid de carbon.
Prin urmare, există un argument puternic pentru furnizarea de resurse financiare suplimentare din partea Comisiei și a statelor membre.
În plus, termenul stabilit, adică anul 2032, nu pare concludent. 3.6.
Unele părți interesate, inclusiv partenerii sociali, care reprezintă atât angajatorii, cât și angajații, au fost sceptici și chiar dezaprobatori în ceea ce privește extinderea comercializării certificatelor de emisii la clădiri și la transportul rutier, subliniind impactul social și economic preconizat al unei creșteri a prețurilor la încălzire și combustibil asupra gospodăriilor, microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii și a utilizatorilor de transport cu resurse financiare mai modeste.
Trebuie evitat cu orice preț riscul lipsei de adeziune a cetățenilor pentru politica europeană privind clima și apariția unor mișcări de protest pe scară largă, precum cele ale „vestelor galbene”.
În această privință, Comisia ar trebui să își supună planurile unei examinări aprofundate. 3.7.
CESE regretă absența unui analize a Comisiei în ceea ce privește impactul pachetului „Pregătiți pentru 55” asupra fiecărui stat membru sau asupra diferitelor sectoare.
Comitetul, consideră că ar fi fost meritată o evaluare specifică a impactului instituirii Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice. 3.8.
Gospodăriile cu venituri mici se confruntă deja cu dificultăți diferite în cadrul sistemului actual.
Pentru acestea, în plus față de sprijinul pe termen scurt, sunt necesare soluții pe termen lung și, prin urmare, durabile.
În opinia CESE, UE are nevoie de o finanțare solidă la nivelul UE, care să atenueze impactul socioeconomic al măsurilor climatice și să asigure o tranziție justă.
Prin urmare, introducerea la nivelul UE a unui fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este, de asemenea, esențială în opinia CESE și nu ar trebui legată de introducerea unui sistem ETS pentru sectorul clădirilor și al transportului.
Concluzia se bazează mai ales pe un studiu realizat de Fundația europeană pentru climă (7), conform căruia „doar un sistem ETS extins nu ar duce la reducerea substanțială a emisiilor necesare în transportul rutier și în clădiri”. 3.9.
Deși salută în principiu propunerea de instituire a Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, CESE atrage atenția că finanțarea acestuia depinde de introducerea unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transport (articolul 26.
Locuințele și mobilitatea reprezintă nevoi de bază și, prin urmare, asigurarea acestora face parte din serviciile de interes general.
CESE este preocupat de faptul că costurile unui sistem de comercializare a certificatelor de emisii pentru clădiri și transporturi ar depăși beneficiile dorite și ar putea conduce la creșteri de prețuri necontrolate și, prin urmare, chiar riscante sub aspect existențial.
Prin urmare, CESE este, în general, critic cu privire la faptul că Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice este legat de introducerea unui ETS pentru clădiri și transporturi și ar aprecia o rubrică specifică în bugetul UE dedicată impactului social al tranziției verzi.
Mai degrabă, ar trebui urmărită, în principiu, introducerea unui Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice la nivelul UE. 3.10.
Fondul prevede plăți compensatorii sociale, pe de o parte, și stimulente pentru vehiculele electrice, precum și investiții în infrastructura de încărcare și decarbonizarea clădirilor, pe de altă parte.
Cu toate acestea, ar trebui să se țină seama de nevoile gospodăriilor cu venituri mici, iar măsurile legate de electrificarea mobilității ar trebui să fie cuprinzătoare și orientate spre viitor, permițând gospodăriilor cu venituri reduse să utilizeze mobilitatea e-urbană sau noile modele de afaceri, cum ar fi utilizarea în comun a autoturismelor.
CESE subliniază că promovarea mobilității cu emisii zero și cu emisii
(7)
Fundația Europeană pentru Climă – „Decarbonizarea combustibililor europeni pentru transport și încălzire – Este EU ETS instrumentul potrivit?”, https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transportand-heating-fuels-full-report.pdf