C 152/132
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
4.11.
În ceea ce privește promovarea contractelor de achiziție de energie electrică (articolul 15), stabilirea de orientări împreună cu sprijinul financiar pentru întreprinderile mici și mijlocii ar trebui să încurajeze dezvoltarea unui astfel de sistem, care să asigure vizibilitatea pe termen lung a prețului de vânzare a energiei electrice ecologice.
La un nivel mai general, această inițiativă ilustrează necesitatea de a consolida cooperarea și coordonarea între părțile interesate din sector pentru a oferi o viziune pe termen lung pentru actorii economici. 4.12.
O altă inițiativă salutată de CESE este obligația statelor membre de a lansa o fază de testare a cooperării transfrontaliere prin instituirea unui proiect-pilot în următorii trei ani.
Cu toate acestea, CESE ar dori să se clarifice modalitățile de instituire a unei astfel de cooperări.
În special, se întreabă care sunt procedurile administrative implicate într-o astfel de inițiativă și invită Comisia Europeană să asiste statele membre (prin traducerea documentelor referitoare la procedură etc.), pentru a se asigura că acestea pot respecta termenul stabilit. 4.13.
CESE consideră că a sosit momentul să se ia în considerare relevanța unei autorități europene de reglementare în domeniul energiei electrice.
Pentru a se pregăti în mod corespunzător pentru instituirea acestei funcții importante, este momentul să se lanseze o activitate de planificare a sistemelor conceptuale care să prevadă creșterea cererii de energie în funcție de zonă și de tip, precum și transformările de tip energetic. 4.14.
CESE sprijină, de asemenea, inițiativa de la articolul 9 alineatul (7a) de a introduce o amenajare comună a teritoriului pentru fiecare bazin maritim, între statele membre, pentru a facilita dezvoltarea capacității offshore.
Această abordare ar permite maximizarea potențialului fiecărui bazin maritim, consolidând în cele din urmă obiectivul interconectării rețelelor electrice între țări.
Înființarea unui ghișeu unic este, de asemenea, binevenită și trebuie să reprezinte o oportunitate de a învăța din cele mai bune practici puse în aplicare în diferitele state membre pentru a reduce timpul necesar finalizării unui proiect.
Stabilirea unei capacități totale de producție per bazin până în 2030, 2040 și 2050 ar trebui, de asemenea, să permită o mai bună luare în considerare a potențialului de energie eoliană offshore al fiecărui stat membru și să încurajeze dezvoltarea acestuia.
Din punct de vedere strict operațional, creșterea numărului de proiecte transfrontaliere privind energia din surse regenerabile, în special energia eoliană offshore, determină CESE să solicite Comisiei Europene să redeschidă discuțiile cu privire la un operator european de transport și de sistem, deoarece acesta ar fi nivelul cel mai adecvat pentru gestionarea în timp real a fluxurilor de energie electrică.
Acesta este, în cele din urmă, cel mai legitim nivel de coordonare a mecanismelor de piață în ceea ce privește cererea și oferta, asigurând în același timp securitatea sistemului, care va fi supus unei presiuni din ce în ce mai mari odată cu pătrunderea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie. 4.15.
CESE a subliniat în repetate rânduri necesitatea unor noi structuri de piață care să echilibreze producția și consumul de energie la nivel micro.
Aceste structuri ar facilita integrarea în sistemul energetic a dispozitivelor de stocare mai mici.
De exemplu, creșterea electromobilității ar trebui să profite de ponderea bateriilor pentru a permite încărcarea inteligentă și pentru a asigura capacitatea de stocare la nivel local.
Cu toate acestea, propunerea de revizuire nu abordează această chestiune. 4.16.
Pachetul privind energia curată acordă o atenție deosebită autoconsumului și comunităților energetice.
Aceste mecanisme sunt instrumente puternice pentru a asigura participarea cetățenilor și pentru a-i face conștienți de rolul lor de actori deplini în tranziția energetică, prin creșterea sentimentului lor de proprietate și prin consolidarea structurilor descentralizate care sunt benefice atât din punct de vedere economic, cât și social.
După cum a subliniat Comisia Europeană în evaluarea planurilor energetice și climatice naționale, statele membre nu iau suficient în considerare potențialul „cetățeniei energetice”, încălcând astfel una dintre rațiunile de a fi ale celui de al 4-lea pachet privind energia.
Există o nevoie urgentă de a clarifica normele aplicabile, în special pentru concepte precum partajarea energiei, contorizarea netă și vânzările de energie P2P, pentru a îndeplini obiectivele pachetului privind energia curată și ale uniunii energetice.
CESE este dezamăgit de faptul că revizuirea propusă nu încearcă să îmbunătățească cadrul de reglementare cu privire la aceste aspecte.
Acest lucru va fi cu atât mai important cu cât propunerea de revizuire a orientărilor privind ajutoarele de stat pentru climă, energie și mediu stabilește un prag mult mai scăzut pentru excepțiile de la obligația de a acorda ajutoare și pentru a determina nivelul ajutorului printr-o procedură competitivă. 4.17.
CESE sprijină, în principiu, propunerea Comisiei prin care se solicită statelor membre să ia în considerare „menținerea absorbanților de carbon și a ecosistemelor forestiere naționale”, precum și principiile „utilizării în cascadă a biomasei” și ale economiei circulare.
Aceasta înseamnă acordarea de prioritate utilizării lemnului rezidual, cum ar fi ramurile mici, buturugile de copaci și alte produse secundare, precum și a produselor din lemn reciclat pentru bioenergie.
Prin urmare, este logic să se reevalueze sprijinul pentru instalațiile de bioenergie din acest domeniu, ținând seama de faptul că reziduurile din fabricile de cherestea și din industria celulozei și hârtiei sunt surse de energie.
În plus, astfel cum s-a subliniat în propunere, este rezonabil să se redirecționeze biocombustibilii către sectoarele de transport dificil de electrificat, cum ar fi transportul maritim, transportul pe distanțe lungi și modurile de transport aerian.
În acest sens, ar trebui să se țină seama și de problemele legate de disponibilitate și costuri.
Pentru a pune în aplicare această idee, articolul 25 ar trebui să facă diferența între biocombustibilii din biomasă și energia electrică din surse regenerabile, prin măsurarea reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră.
Astfel, în sectorul transporturilor se acordă prioritate energiei electrice din surse regenerabile și biocombustibililor bazați pe reziduuri.
Acest lucru duce la o presiune mai mare pentru decarbonizarea sectorului transporturilor prin electrificare directă.