C 152/130
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
3.8.
Dacă va fi aprobat de Consiliu și de Parlament, regulamentul delegat privind taxonomia referitor la politicile climatice va direcționa investițiile către activități economice durabile în viitor, inclusiv către dezvoltarea surselor regenerabile de energie.
Numai atunci când denaturările concurenței între sursele de energie vor fi eliminate, sursele regenerabile de energie vor putea concura liber pe piață.
În acest context, CESE salută abordarea Comisiei, menită să asigure extinderea surselor regenerabile de energie.
4.
Observații specifice referitoare la textul directivei (a) Întrebarea dacă obiectivele propuse ar trebui sau nu să fie obligatorii 4.1.
CESE critică încă o dată (7) faptul că, spre deosebire de versiunea din 2009, directiva modificată nu prevede obiective naționale obligatorii.
Deși UE și-a atins obiectivul de creștere a ponderii energiei din surse regenerabile la 20 % până în 2020, unele state membre nu și-au putut îndeplini obiectivele, iar altele au reușit doar la limită (8) și numai datorită situației economice excepționale cauzate de criza sanitară, care a paralizat unele dintre economiile naționale.
Acest exemplu ilustrează slăbiciunea cadrului de guvernanță actual, care prevede doar ca statele membre să fie „încurajate” să își îndeplinească obiectivele naționale.
CESE solicită Consiliului de Miniștri, Parlamentului European și Comisiei Europene să redeschidă dezbaterea privind stabilirea unor obiective naționale obligatorii privind guvernanța adecvată în domeniul energiei și/sau, cel puțin, privind măsuri mai coercitive împotriva statelor membre deficitare, pentru a asigura îndeplinirea ambițiilor naționale.
De fapt, în această privință, directiva se apropie cât de mult posibil de o activitate de voluntariat.
Deși mai multe state membre și-au depășit previziunile pentru 2020, există riscul unei uniformizări la un nivel inferior, ceea ce ar face ca țările care au înregistrat cele mai mari progrese să fie descurajate de lipsa de voință a altor țări și de lipsa consecințelor pentru aceasta. 4.2.
În ceea ce privește noul obiectiv obligatoriu de 40 % energie din surse regenerabile până în 2030 (anterior: 32 %), acesta se referă la întregul consum de energie și nu doar la consumul de energie electrică.
CESE salută faptul că Comisia a propus cel mai ambițios obiectiv din intervalul identificat în planul privind obiectivele climatice (38-40 %) pentru a îndeplini noul obiectiv de reducere cu 55 % a emisiilor de gaze cu efect de seră până în 2030.
Acest lucru demonstrează ambiția executivului UE de a accelera introducerea tehnologiilor ecologice, fapt pe care CESE îl salută.
Însă această pondere mai mare a energiei din surse regenerabile în mixul energetic al statelor membre va avea consecințe în ceea ce privește consumul de energie și de energie electrică (9), întrucât se preconizează că ponderea consumului de energie va scădea până în 2050.
Este important să se actualizeze scenariile pentru 2050 în lumina noilor obiective, în special prin specificarea rolului care ar putea fi jucat de stocarea energiei electrice, care va trebui să fie dezvoltat mai rapid decât se preconizase, sau a rolului economiilor de energie, inclusiv a anumitor comportamente care au fost evidențiate de criza sanitară. 4.3.
Dar acest nou obiectiv se va dovedi foarte ambițios pentru unele state membre.
Într-un moment în care, în multe state membre, decarbonizarea sectorului construcțiilor înregistrează întârzieri, CESE sprijină abordarea propusă de stimulare a eforturilor în anumite sectoare, cum ar fi utilizarea energiei din surse regenerabile în sectorul încălzirii și răcirii.
Este adevărat că este imperios necesar un obiectiv specific de 49 % pentru ponderea energiei din surse regenerabile în clădiri, astfel cum se prevede la noul articol 15a.
CESE pune sub semnul întrebării caracterul neobligatoriu al unui astfel de obiectiv.
Sectorul clădirilor va trebui să își reducă emisiile cu 60 % până în 2030 și să devină neutru din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon până în 2040, pentru a îndeplini obiectivele stabilite în Pactul verde european.
Având în vedere că multe state membre se pot confrunta cu dificultăți în atingerea acestui obiectiv, CESE subliniază importanța utilizării Fondului pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice începând cu 2025.
Acest lucru ar trebui să permită accelerarea renovărilor atât ale clădirilor publice, cât și ale celor private și, astfel, să stopeze fenomenul tot mai accentuat al sărăciei energetice, care afectează peste 30 de milioane de europeni.
Cu toate acestea, indiferent dacă finanțarea provine din viitorul Fond pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau, în sens mai general, din alte mecanisme de ajutor, trebuie pus în aplicare un mecanism de monitorizare pentru a se asigura că această finanțare este alocată în mod corespunzător pentru lupta împotriva schimbărilor climatice.
Dacă aceste fonduri sunt incluse în bugetele naționale, va fi imposibil să se monitorizeze în mod eficace utilizarea resurselor alocate.
Aceste fonduri vor trebui, de asemenea, să se concentreze nu numai asupra proiectelor la scară largă, ci și asupra celor mai mici, în cazul cărora câștigul monetar în termeni de MWh și emisii de CO2 este mai modest, dar în care impactul asupra cetățenilor europeni este la fel de mare sau chiar mai semnificativ.
CESE solicită ca criteriile de alocare din diferitele state membre să fie armonizate cât mai mult posibil în raport cu cota care va fi alocată cetățenilor participanți, pentru a facilita o eventuală cooperare transfrontalieră. 4.4.
CESE dorește să sublinieze că, în prezent, decarbonizarea sectorului industrial este mult prea lentă, deși acest sector a fost primul vizat de planurile climatice europene succesive.
În practică, emisiile industriale sunt acoperite de schema de comercializare a certificatelor de emisii (ETS).
Cu toate acestea, datorită existenței unui sistem de alocare cu titlu gratuit prea generos, peste 90 % din poluarea industrială este neutră din punctul de vedere al costurilor pentru întreprinderile implicate,
(7) (8) (9)
JO C 246, 28.7.2017, p. 55.
Eurostat, Statistici privind energia din surse regenerabile – Statistics Explained (europa.eu).
6_FR_ACT_part1_v3.pdf (europa.eu).