6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/129
— acordarea de finanțare prin intermediul municipalităților, pentru a evita ca cetățenii să devină captivi actorilor din industrie.
Este esențial să se elimine obstacolele birocratice și să se asigure că finanțarea ajunge la publicul-țintă (cum ar fi tinerii actori de pe teren și organizațiile locale conduse de tineri), clarificând obligațiile pe care prosumatorul le-ar putea avea în viitor.
Stabilitatea juridică trebuie să prevaleze în acest domeniu, întrucât consumatorilor trebuie să li se garanteze accesul la asistență financiară și know-how, pentru a-i încuraja să facă un pas înainte și să devină prosumatori.
CESE consideră că, odată cu revizuirea instrumentului legislativ în discuție, acesta nu ar trebui reînnoit înainte de 2030, pentru a asigura stabilitatea juridică de care au nevoie toate părțile interesate din sector, în sensul larg al cuvântului, după cum s-a menționat deja la punctul 3.1 de mai sus. 3.3.
Deși este corect să se intensifice eforturile pentru a asigura utilizarea dinamică a energiei eoliene offshore, astfel cum se prevede în strategia offshore, energia eoliană și fotovoltaică terestre ar trebui să aibă un rol mult mai important în viitorul nostru sistem energetic european.
Lipsa unei abordări cuprinzătoare ridică semne de întrebare pentru CESE, care solicită Comisiei să adopte o strategie regională pentru politica de descentralizare.
Prosumerismul nu poate prospera fără sprijin din partea nivelului regional și local, care dispune nu numai de mijloacele tehnice și financiare, ci și de cunoașterea caracteristicilor specifice ale unei zone, permițând astfel economii considerabile de timp.
Apropierea acestui nivel de cetățeni și de actorii de la fața locului justifică acordarea de competențe suplimentare pentru atingerea obiectivelor stabilite în directivă.
În sfârșit, această strategie ar trebui să fie susținută de un studiu privind gestionarea resurselor și materialelor critice (extracție, reciclare etc.) necesare pentru producerea și buna funcționare a energiilor regenerabile.
Dependența de combustibilii fosili nu trebuie să devină o dependență de materiale critice.
(b) O mai bună valorificare a sinergiilor 3.4.
Întrucât ultima reformare a fost realizată atât de recent, noile dispoziții adoptate nu au fost încă în măsură să producă efecte pe deplin.
Prin urmare, CESE consideră că această revizuire ar trebui să urmărească două obiective. 3.5.
În situația actuală, conform modelării cuprinse în scenariul de referință al Strategiei Europa 2020, Uniunea ar trebui să depășească obiectivul actual de 32 % din consumul de energie din surse regenerabile cu puțin peste 1 %.
În primul rând, revizuirea ar trebui să sporească obiectivele actuale, incluzând, în același timp, noi obiective pentru a stimula integrarea surselor regenerabile de energie cu cel puțin 7 % pe întregul continent. 3.6.
În al doilea rând, domeniul de aplicare al revizuirilor efectuate ca parte a pachetului „Pregătiți pentru 55” trebuie, pe de o parte, să constituie o oportunitate de consolidare a sinergiilor existente între aceste regulamente și directivă.
Pe de altă parte, această abordare ar trebui să se aplice și noilor instrumente propuse de Comisia Europeană, cum ar fi Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice sau mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon.
Astfel, beneficiile punerii în aplicare a directivei vor putea să își atingă întregul potențial numai dacă utilizarea surselor regenerabile de energie merge mână în mână cu stabilirea contabilizării carbonului pentru o parte din emisiile de CO2 importate.
Introducerea mecanismului privind emisiile de dioxid de carbon la frontiere pentru anumite sectoare ar trebui să reprezinte o oportunitate de a oferi condiții de concurență echitabile, care ar trebui abordate la nivel european.
Înlocuirea obiectivului privind energia din surse regenerabile de cel puțin 14 % din consumul final de energie al sectorului transporturilor cu un obiectiv obligatoriu de 13 % a intensității gazelor cu efect de seră până în 2030, astfel cum se prevede la articolul 25, este un exemplu de sinergii exploatate în mod corespunzător.
În acest mod, poate fi promovată coerența cu revizuirea ETS și, de asemenea, cu reglementările privind standardele de emisii de CO2.
Cu toate acestea, în conformitate cu strategia Comisiei privind integrarea sistemului energetic (4), electrificarea sectorului transporturilor ar trebui să fie prioritară acolo unde este posibil din punct de vedere economic și tehnologic.
În cele din urmă, prezenta propunere de revizuire precedă, de asemenea, revizuirea Directivei privind performanța energetică a clădirilor și trebuie să servească drept oportunitate de a da dovadă de un nivel ridicat de ambiție la prezentarea acțiunilor ulterioare pachetului „Pregătiți pentru 55”, programată pentru 14 decembrie 2021.
(c) Redresarea economică trebuie să permită dezvoltarea energiilor regenerabile 3.7.
În timp ce cererea de energie electrică aproape a revenit la nivelul de dinainte de criză, redresarea economică a condus la o creștere explozivă a producției bazate pe surse regenerabile de energie în detrimentul combustibililor fosili (5).
Pentru a transforma acest lucru într-o tendință reală pentru viitor, trebuie stabilite condiții de concurență echitabile între sursele de producere a energiei.
În primul rând, aceasta înseamnă încetarea cât mai rapidă a subvenționării combustibililor fosili; în 2018, aceste subvenții s-au ridicat la aproximativ 50 de miliarde EUR pentru întreaga Europă (6) (în sensul în care o parte „indirectă” a subvenției nu se reflectă în estimare).
(4) (5) (6)
COM(2020) 299 final.
Ember, European Electricity Review: H1-2021, (ember-climate.org).
Comisia Europeană, Anexele la raportul din 2020 privind starea uniunii energetice în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1999 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice.