C 152/124
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
6.4.2022
3.2.
Propunerea conține un număr foarte mare de angajamente, trimiteri la alte inițiative, bugete și domenii de politică.
În multe privințe, acest lucru este binevenit, reflectând și natura intersectorială a domeniului de politică și Strategia UE pentru tineret.
Cu toate acestea, este important ca propunera să fie clară și axată pe un punct central.
Uneori mai puțin înseamnă mai mult și ar putea exista temerea că o listă lungă de domenii de politică și de responsabilități partajate poate umbri o atenție clară acordată efectelor, responsabilității și rezultatelor.
3.3.
Din propunere reiese clar că Anul tineretului urmărește în special activitățile și manifestările promoționale.
Este important ca acest aspect să fie clar.
Deși se poate preconiza că acestea vor influența politica sau vor evidenția oportunitățile pentru contribuția politică, propunerea nu conține, în sine sau în mod conex, niciun angajament politic.
3.4.
Din propunere reiese în mod evident că cea mai mare parte a fondurilor pentru inițiative vor proveni efectiv de la surse existente, iar programul Erasmus+ pare a constitui punctul central de atenție.
Încă o dată, în acest caz, este important ca acest aspect să fie clar.
În mod similar, dacă agențiile naționale pentru Erasmus+ vor acorda prioritate activităților legate de Anul tineretului, acestea vor avea nevoie de claritate, sprijin și orientare.
Noile inițiative privind participarea tinerilor la programul Erasmus+ pot fi adecvate pentru astfel de activități, dar, din nou, vor fi necesare o pregătire și o informare corespunzătoare pentru candidații din statele membre.
Încă o dată, trebuie să reiasă clar din toate materialele promoționale și din alte activități că Anul tineretului implică în mare măsură resurse existente.
O astfel de onestitate este esențială atunci când se lucrează cu tineri.
3.5.
De asemenea, ar fi important să se asigure că alte linii de finanțare de la alte DG sunt pe deplin disponibile pentru activitățile relevante și că acest aspect este, în egală măsură, făcut cunoscut și subliniat de către gestionarii bugetelor.
Acest demers este deosebit de pertinent dată fiind natura intersectorială a tineretului ca problematică și importanța acordată acestui fapt în cadrul Strategiei UE pentru tineret.
Desigur, aceasta ar pune la dispoziție mai multe resurse pentru activități, ar corela alte domenii de politică și ar ajunge la noi grupuri de tineri și, eventual, la cei la care se ajunge mai greu.
3.6.
Activitatea de coordonare va fi deosebit de importantă pentru succesul Anului.
Este necesară o mai mare implicare a societății civice, iar organizațiilor de tineret de la nivel național, local și european trebuie să li se atribuie un rol mai important.
Consiliile naționale ale tinerilor și alte importante organizații de tineret ar trebui să fie parteneri egali în cadrul grupului de coordonatori naționali implicați atât în crearea în comun, cât și în punerea în aplicare a Anului și ar trebui să beneficieze de sprijin pentru îndeplinirea acestei funcții.
Rolul Forumului European de Tineret ar trebui, de asemenea, să fie recunoscut în calitate de partener-cheie în cadrul grupului părților interesate.
3.7.
Strategia UE pentru tineret este principalul angajament politic al UE în domeniul tineretului.
Ea conține, de asemenea, un important și binevenit angajament față de dimensiunea intersectorială a tineretului ca problematică de natură politică.
Aceasta este esențială pentru realizarea de progrese în ceea ce privește o gamă întreagă de politici pentru tineri, precum ocuparea forței de muncă, educația și formarea.
Prin urmare, este vital ca Anul tineretului să fie strâns legat de Strategia UE pentru tineret, în special în ceea ce privește dimensiunea intersectorială a politicii de tineret.
Propunerea este clară în această privință, dar, în egală măsură, va fi important ca toate sectoarele să contribuie și să-și joace rolul în ceea ce privește monitorizarea și supravegherea.
3.8.
Activitatea trebuie să continue în toate domeniile politicii de tineret și domeniile intersectoriale conexe pentru a se asigura că există un angajament maxim în ceea ce-i privește pe tinerii la care se ajunge cel mai greu.
Aceasta ar trebui să facă parte din monitorizarea Anului, și ar putea exista metode prin care să se acorde prioritate anumitor grupuri sau chiar unor zone defavorizate, pentru a garanta că există suficiente activități rezultate din acestea.
Trimiterea la inițiativa ALMA este, de asemenea, binevenită aici, întrucât este vorba despre o atenție specială acordată tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare.
3.9.
Atenția acordată activităților și manifestărilor trebuie corelată cu rezultatele.
Pentru a realiza acest lucru, vor fi necesari indicatori care nu se limitează la activități.
În cazul în care rezultatul constă în a face auzită vocea tinerilor, acesta trebuie reflectat în indicatori.
Întrucât conceptele de „onoare, sprijinire și implicare” sunt comune în propunere, ele pot oferi un cadru potrivit pentru indicatori.
Cel mai important lucru este ca acești indicatori să nu se limiteze doar la desfășurarea activităților și manifestărilor, ci să se concentreze pe rezultatele acestora.
3.10.
Multe dintre perspectivele Anului tineretului vor depinde de acțiunea de la nivel național, însă timpul a fost extrem de limitat pentru autoritățile naționale.
În mod similar, finanțarea va fi o chestiune tardivă, autoritățile naționale având în mod inevitabil agende aglomerate și existând, de asemenea, diferențe considerabile la nivelul politicilor de tineret, după cum a remarcat DG EAC în propriile sale lucrări.
Toți acești factori vor prezenta provocări pentru punerea în aplicare a Anului.