6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/119
4.5.
Criza provocată de pandemie a arătat că există un deficit de lucrători în domeniul sănătății.
CESE reiterează că ar trebui acordată o atenție specială îmbunătățirii condițiilor lor de muncă, inclusiv în ce privește salariile, formarea, recalificarea, actualizarea competențelor și accesul la servicii de îngrijire a copiilor, asigurând cele mai înalte standarde posibile în materie de siguranță, precum și posibilitatea ca toți profesioniștii, inclusiv cei din sectorul sanitar să trăiască, să circule și să lucreze liber în orice loc din UE (3).
Având în vedere că 76 % dintre lucrătorii din domeniul sănătății și 84 % dintre asistenții medicali din UE sunt femei, este nevoie de politici transformatoare de gen care să abordeze barierele din calea accesului la locuri de muncă cu normă întreagă, diferențele de remunerare între femei și bărbați, să promoveze menținerea în sector și să sprijine accesul la dezvoltare profesională și la funcții de conducere.
Trebuie elaborate proceduri speciale pentru a permite, în situații critice, recrutarea rapidă și în condiții de siguranță de personal medical din țări din afara UE. 4.6.
În ceea ce privește Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2021-2027, CESE salută recomandarea fermă a Comisiei Europene adresată statelor membre de a recunoaște COVID-19 ca boală profesională, dar subliniază nevoia de a revizui recomandarea pentru a-i include pe toți lucrătorii expuși infecției fără o protecție adecvată, inclusiv pe lucrătorii mobili și migranți și pe lucrătorii sezonieri care își desfășoară activitatea în medii de muncă nesigure și cu condiții de cazare insalubre. 4.7.
CESE va monitoriza îndeaproape punerea în aplicare a uniunii europene a sănătății și recomandă luarea în considerare a legăturii dintre sănătatea animală și sănătatea umană.
Această cooperare subliniază, de asemenea, că, având în vedere natura transfrontalieră a pandemiei, doar o acțiune uniformă și bine coordonată poate fi eficientă și reușită, bazându-se pe recunoașterea reciprocă. 4.8.
Pe durata pandemiei de COVID-19, a existat o abordare fragmentată și necoordonată a studiilor clinice efectuate în Europa.
CESE remarcă că o abordare paneuropeană poate face posibilă raționalizarea procedurilor și proceselor aferente studiilor clinice, în special a testelor noilor medicamente candidate pentru terapii eficiente și accesibile.
O soluție în acest sens ar putea fi o platformă europeană la scară amplă pentru studiile clinice. 4.9.
Potrivit datelor rezultate din cercetările științifice și statisticilor privind rata de participare în domeniul asistenței medicale, criza provocată de pandemia de COVID-19 poate duce la o creștere semnificativă a riscului psihologic, care poate, la rândul său, să crească dezvoltarea unor boli psihosomatice.
Acest nou fenomen de morbiditate, precum și efectele încă nestudiate ale sindromului de COVID-19 de lungă durată trebuie luate în considerare în sistemele de sănătate din toate statele membre ale UE. 4.10.
Prevenirea, pregătirea și răspunsul la pandemii sunt prioritare pentru Europa.
CESE consideră că UE ar trebui să continue să reacționeze la criză în mod coerent și global, în special prin intermediul COVAX, precum și prin noi medicamente și terapii candidate, și să consolideze și să sprijine arhitectura globală a securității sanitare.
Aceasta trebuie să consolideze, de asemenea, rolul UE în cadrul Organizației Mondiale a Sănătății.
În acest context, pentru a răspunde, în special, nevoilor urgente ale țărilor în curs de dezvoltare, CESE solicită CE să coordoneze o dezbatere deschisă la nivel european cu privire la o derogare voluntară temporară de la Acordul TRIPS, care să se aplice vaccinurilor, tratamentelor și testelor privind COVID-19, pentru a permite accelerarea producției globale de vaccinuri și reducerea costurilor, în scopul de a asigura accesul persoanelor din întreaga lume. 4.11.
În ceea ce privește primele experiențe formulate de CE în comunicarea privind sănătatea, CESE consideră că există un eșec dureros în a declara că disponibilitatea intervențiilor și a serviciilor necesare pentru a face față stresului sanitar este inegală, fără ca atenția necesară să se axeze pe grupurile vulnerabile.
În multe privințe, acest lucru a fost doar amplificat de criza provocată de pandemia de COVID-19.
Accesul egal la servicii și disponibilitatea acestora nu ar trebui să fie doar un criteriu de evaluare, ci ar putea salva vieți.
5.
Aspecte sociale și societale 5.1.
În 2021, s-a observat că inegalitățile dintre femei și bărbați se adâncesc în întreaga Europă, în special din cauza creșterii alarmante a cazurilor de violență împotriva femeilor, ca urmare a pandemiei de COVID-19.
Măsurile restrictive și de izolare au creat un mediu propice pentru controlul coercitiv al victimelor de către abuzatori și au condus la incidente de violență fizică, psihologică și sexuală împotriva femeilor și fetelor, cu acces limitat la servicii de sprijin pentru victime; aceasta a fost numită „pandemia din umbră”.
CESE solicită Comisiei Europene să adopte un cadru cuprinzător pentru prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor dintr-o perspectivă feministă, sensibilă la dimensiunea de gen și intersecțională, pentru a garanta că, în cazul unei viitoare crize sanitare, o astfel de pandemie „din umbră” va fi evitată.
(3)
JO C 286, 16.7.2021, p. 109.