6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/117
1.7.
Pe baza mai multor avize (1) și a Pilonului european al drepturilor sociale, CESE sprijină măsurile de la nivelul UE și de la nivelul statelor membre care promovează cooperarea dintre sistemele de sănătate cu privire la valori ale UE precum demnitatea și concurența loială și cele care vizează convergența ascendentă a sistemelor de sănătate și sociale. 1.8.
Pe durata pandemiei, s-a observat extinderea necesară, la o scară fără precedent, a activității UE și a statului de a oferi asistență atât întreprinderilor individuale, cât și cetățenilor.
CESE subliniază că este important să se treacă, pe termen mediu și lung, de la măsuri de urgență la investiții productive pentru o redresare durabilă și favorabilă incluziunii, aceasta și pentru a evita pericolul ca politicile fiscale și monetare să fie supuse unor riscuri de inflație ridicate, care ar putea duce la o stagflație. 1.9.
CESE salută eforturile Comisiei Europene de a sprijini campaniile naționale de alfabetizare mediatică în cooperare cu Observatorul european al mass-mediei digitale (EDMO) și cu Grupul de experți în domeniul alfabetizării mediatice, contribuind astfel în continuare la lupta împotriva dezinformării, inclusiv a dezinformării antivaccinare care provoacă temeri nefondate și aduce grave prejudicii. 1.10.
Comitetul pledează în favoarea eforturilor de a consolida cooperarea internațională și de a consolida puterea Europei în instituțiile internaționale.
CESE subliniază că orice slăbire a poziției și a implicării Europei în organizații internaționale creează posibilitatea ca alte țări din afara UE să acționeze în mod nefavorabil valorilor pe care le reprezintă Uniunea Europeană.
2.
Observații generale 2.1.
La începutul anului 2020, pandemia de COVID-19 a evidențiat unele dintre disfuncționalitățile existente în sectorul sanitar, în multe state și în instituțiile UE, precum și în unele sectoare economice.
Toate acestea au contribuit și mai mult la severitatea crizei și la dezechilibrul social. 2.2.
Comisia salută demersul Uniunii Europene și al instituțiilor sale de a evalua în permanență procesele pe durata pandemiei, atât din punctul de vedere al presiunii fără precedent exercitate asupra sistemelor de sănătate, cât și al impactului asupra Uniunii Europene ca întreg.
Comisia subliniază că această ultimă perioadă ar trebui evaluată ca o testare de urgență a funcționării democratice și unificate a UE. 2.3.
CESE recunoaște enormele eforturi depuse de diverse instituții ale UE (care au coordonat ajutorul în materie de vaccinare), de instituțiile naționale (care au oferit programe sociale de protecție și de sprijin) și de întreprinderi (care au făcut tot ce le-a stat în putință pentru a-și proteja angajații și operațiunile și au răspuns provocării de a ajunge la o normalizare rapidă din punctul de vedere al ocupării forței de muncă și al aprovizionării cu produse esențiale).
În același timp, remarcăm că mai sunt încă multe de realizat pentru a asigura pe deplin stabilitatea și echilibrul pe piața forței de muncă. 2.4.
CESE subliniază că prima și cea mai importantă lecție desprinsă este că, în special în cazul unor pandemii care au o natură regională și/sau supranațională, trebuie să colaborăm la nivel european pentru a găsi instrumente comune nu doar pentru a răspunde din punct de vedere sanitar, ci și pentru a gestiona situația de urgență și a însoți tranziția către o redresare rapidă, dar în același incluzivă și durabilă.
Comitetul subliniază abordarea pozitivă a instituțiilor europene privind instituirea unor instrumente financiare noi și inovatoare convenite cu o abordare bazată pe solidaritate și fundamentată pe un interes comun. 2.5.
Cel mai pesimist scenariu ar fi izbucnirea unei noi crize înainte ca situația să fie pe deplin stabilizată.
Prin urmare, pentru Comisia Europeană este prioritar să adopte măsuri acum pentru a construi reziliența sistemelor economice, sociale și sanitare pentru viitor.
CESE este de acord cu această strategie și cu nevoia de a analiza lecțiile desprinse și de a consolida gestionarea crizelor în Uniunea Europeană. 2.6.
Comisia Europeană prezintă zece lecții importante desprinse în urma pandemiei, dar nu menționează decât în treacăt „impactul inegal al crizei, grupurile vulnerabile și întreprinderile mici și mijlocii fiind printre cele mai afectate”.
Recomandările trebuie să analizeze din perspectivă critică ceea ce a fost realizat până în prezent, ceea ce a funcționat și ceea ce trebuie îmbunătățit. 2.7.
Pe măsură ce ieșim din criză, deficitul de forță de muncă pentru ocupațiile cu „slabă calificare”, de o importanță vitală, se dovedește a fi, de asemenea, o problemă importantă.
Această criză a expus și vulnerabilitatea noastră în fața fragmentării lanțurilor de aprovizionare globale și nevoia de a regândi strategia industrială în raport cu fabricarea produselor esențiale.
(1)
JO C 13, 15.1.2016, p. 40, JO C 14, 15.1.2020, p. 1.