6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/113
2.7.
În plus, cadrul respectiv prevede modul în care ar trebui alocată capacitatea de absorbție a pierderilor și de recapitalizare în cadrul grupurilor de rezoluție (cerința minimă internă de fonduri proprii și datorii eligibile – „MREL internă”).
Conform BRRD, instrumentele financiare care sunt eligibile pentru cerința MREL internă trebuie, de regulă, să fie deținute de entitatea de rezoluție, care este de obicei întreprindereamamă. 2.8.
De la începutul anului 2020, Autoritatea Bancară Europeană (ABE) lucrează la un proiect de standarde tehnice de reglementare (RTS), pe baza unui regim de deducere, în conformitate cu mandatul prevăzut în BRRD și cu recomandările din standardele internaționale relevante (1).
Regimul de deducere propus de ABE prevede că instrumentele eligibile pentru calculul cerinței MREL interne emise de filiale către entitatea de rezoluție prin intermediul unei întreprinderi-mamă intermediare ar trebui să fie deduse integral din capacitatea proprie a întreprinderii-mamă intermediare de a îndeplini cerința MREL internă. 2.9.
ABE a concluzionat că cerințele BRRD nu ar putea fi îndeplinite fără dispoziții suplimentare care trebuie să fie specificate în legislația primară.
Pe lângă necesitatea de a operaționaliza subscrierea indirectă de instrumente eligibile pentru calculul cerinței MREL interne, au fost identificate, de la intrarea în vigoare în 2019 a cadrului TLAC/MREL revizuit, și alte probleme legate de rezoluție.
Aceste probleme se referă în principal la tratamentul normativ al grupurilor de G-SII cu o strategie de rezoluție MPE, inclusiv al grupurilor MPE care au filiale în țări terțe.
De exemplu, CRR nu specifică în prezent dacă diferitele ajustări ale TLAC pentru G-SII cu o strategie de rezoluție MPE vizează și filialele unei G-SII care sunt situate într-o țară terță. 2.10.
Pentru a aborda problemele de mai sus, este necesar să se aducă unele modificări punctuale elementelor specifice legate de rezoluție din CRR.
În special, tratamentul normativ al grupurilor de G-SII cu o strategie de rezoluție MPE, inclusiv al grupurilor MPE care au filiale în țări terțe, trebuie să fie mai bine aliniat la tratamentul descris în standardul TLAC.
Acest lucru ar contribui la asigurarea faptului că, în caz de rezoluție, fiecare entitate de rezoluție și fiecare grup de rezoluție care aparține respectivelor G-SII poate continua să îndeplinească funcții critice fără risc de contagiune. 2.11.
Modificările propuse nu ar modifica arhitectura generală a cadrului, ci ar asigura aplicarea corespunzătoare a TLAC și MREL. 2.12.
Aceste modificări propuse a fi aduse CRR pot avea un rol esențial în îmbunătățirea posibilității de rezoluție a unei instituții.
Dat fiind că dispozițiile corespunzătoare sunt deja aplicabile în Uniune, modificările propuse ar trebui să fie introduse în timp util.
Necesitatea unei adoptări accelerate este susținută și de faptul că grupurile bancare au nevoie de claritate cu privire la mecanism pentru a decide care e cea mai bună modalitate de a-și organiza capacitatea lor MREL internă având în vedere termenul general de respectare a MREL, care este stabilit la 1 ianuarie 2024, cu obiective intermediare obligatorii care trebuie respectate până la 1 ianuarie 2022. 2.13.
Prezenta propunere nu este însoțită de o evaluare separată a impactului, deoarece prezenta propunere nu modifică aspectele fundamentale ale CRR, ci vizează în primul rând să clarifice relația juridică dintre două instrumente legislative existente ale UE, și anume CRR și BRRD, prin încorporarea directă în CRR a unui tratament specific pentru subscrierea indirectă a instrumentelor eligibile pentru MREL internă.
Prin aceste clarificări s-ar asigura faptul că cele două cadre strâns interconectate rămân în mare măsură aliniate între ele. 2.14.
La rândul său, acest lucru ar permite instituțiilor să continue să calculeze, să raporteze și să publice un singur set de cuantumuri totale ale expunerii la risc și de indicatori de măsurare a expunerii totale și în sensul CRR, și al BRRD, evitându-se astfel o creștere nejustificată a complexității.
Aceasta include și eventuala necesitate de a se emite instrumente eligibile suplimentare pentru MREL pentru a se respecta MREL internă, astfel cum a fost prevăzută de colegiuitori în BRRD revizuită.
3.
Observații specifice 3.1.
Strategiile de rezoluție care sunt elaborate de grupurile de gestionare a crizelor (CMG) se bazează în mare măsură pe două abordări stilizate: „rezoluția cu un singur punct de intrare” (SPE), în care competențele de rezoluție sunt aplicate la vârful unui grup de către o singură autoritate națională de rezoluție și „rezoluția cu puncte de intrare multiple” (MPE), în
(1)
Consiliul pentru Stabilitate Financiară, Orientări privind capacitatea internă totală de absorbție a pierderilor a G-SIB (TLAC internă), 6 iulie 2017.
În baza acestui regim, instrumentele eligibile pentru calculul cerinței MREL interne emise de filială și subscrise de întreprinderea-mamă intermediară ar urma să fie deduse integral din instrumentele eligibile emise de întreprinderea-mamă intermediară pentru a se conforma cerinței MREL interne proprii.