6.4.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 152/109
3.14.
O altă chestiune care trebuie abordată este modul în care se poate permite pentru emitenții de obligațiuni verzi din afara UE accesul pe piețele de capital din UE și cel în sens invers, ceea ce face necesară alinierea taxonomiilor de la nivelul tuturor jurisdicțiilor, la nivel mondial.
În acest context, este relevantă referirea la platforma internațională pentru finanțarea durabilă, care este un forum de dialog între responsabilii de elaborarea politicilor, cu scopul general de a crește valoarea capitalului privat investit în investiții durabile din punctul de vedere al mediului.
Obiectivul final al IPSF este de a facilita mobilizarea capitalului privat către investiții durabile din punctul de vedere al mediului.
Prin urmare, IPSF oferă un forum multilateral de dialog între responsabilii de elaborarea politicilor pentru a-i ajuta pe investitori să identifice și să fructifice oportunitățile de investiții durabile care contribuie în mod real la obiectivele climatice și de mediu.
Alinierea taxonomiilor ar trebui dezbătută și convenită în cadrul acestui forum.
3.15.
Astfel cum a fost menționat anterior, ESMA, în calitate de supraveghetor al pieței de capital a UE, va juca un rol esențial în asigurarea aplicării standardelor propuse într-un mod cât mai pragmatic cu putință.
Acest lucru va necesita dezvoltarea competențelor și consolidarea calității sale de supraveghetor al examinatorilor obligațiilor verzi ale UE.
Comisia stabilește criterii în materie de calificări și transparență, ele reprezentând o bază solidă pentru ESMA.
În opinia noastră, pe măsură ce ESMA își consolidează capacitatea, ar putea, în timp, să-și sprijine omologii din afara UE să aplice standarde similare și, astfel, să faciliteze accesul investitorilor din UE la piețele emergente.
3.16.
Un alt punct care trebuie avut în vedere este faptul că tranziția către o economie a UE cu emisii scăzute de dioxid de carbon nu va necesita o finanțare cu mult peste cea disponibilă în cadrul NextGenerationEU.
Sectorul privat joacă deja un rol în această tranziție, dar este nevoie de mult mai multe.
Prin urmare, propunerea privind standardul UE pentru obligațiunile verzi va dezvolta și mai mult o piață a obligațiunilor verzi încă incipientă și va mobiliza emitenți suplimentari, pe lângă faptul că va facilita finanțarea transfrontalieră în cadrul piețelor de capital.
În analiza finală, propunerea referitoare la standardul privind obligațiunile verzi va consolida reputația potențialilor emitenți și investitori și angajamentul lor față de obiectivele de dezvoltare durabilă și de mediu și anume: atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la schimbările climatice, utilizarea durabilă și protejarea resurselor acvatice și maritime, tranziția către o economie circulară, reciclarea, prevenirea deșeurilor, prevenirea și controlul poluării și protecția ecosistemelor sănătoase.
Obiectivele de mediu și societale relevante vor face astfel parte din orice strategie corporativă.
În plus, promovarea unei etichete ecologice a UE pentru produsele financiare, reducând totodată la minimum birocrația, ar contribui la sprijinirea întreprinderilor private care adoptă o astfel de strategie.
3.17.
CESE se așteaptă ca, în timp, investitorii să opteze pentru standardele UE privind obligațiunile verzi, întrucât acest lucru va garanta faptul că fondurile sunt utilizate în conformitate cu taxonomia, ceea ce, la rândul său, facilitează cerințele privind raportarea către investitori.
Prin urmare, obiectivul ar trebui să fie adoptarea standardului propus pentru obligațiunile verzi în întreaga UE, indiferent că este vorba de sectorul privat sau de sectorul public.
3.18.
În acest sens, CESE ar dori ca obligațiunile verzi existente să beneficieze de o clauză de anterioritate în cadrul standardului propus, precum și eventuala aplicare a unor astfel de standarde obligațiunilor NextGenerationEU.
CESE este ferm convins că obligațiunile verzi aliniate la taxonomie ar contribui la atingerea obiectivelor de mediu.
În plus, CESE se așteaptă ca standardul UE privind obligațiunile verzi să crească interesul investitorilor în astfel de investiții, dezvoltând și mai mult piața obligațiunilor verzi.
Deși aceasta este o veste bună pentru emitenți și investitori, CESE atrage atenția asupra provocărilor menționate anterior.
3.19.
Continuând și presupunând că propunerea este adoptată ca atare, ar fi interesant de evaluat (i) măsura în care investitorii, din UE și din afara UE, vor solicita emitenților să se alinieze la standardele propuse sau dacă propunerea va conduce la divergențe pe piața obligațiunilor verzi între UE și restul lumii și (ii) modul în care punerea în aplicare propusă pentru standardul UE privind obligațiunile verzi va afecta evoluțiile de pe piața obligațiunilor verzi din UE și din afara UE.
3.20.
În opinia CESE, acest aspect are o relevanță deosebită, întrucât provocările legate de mediu, precum schimbările climatice, nu pot fi abordate de UE de una singură.
Dacă nu există un teren comun privind alinierea taxonomiei cu țările terțe, este puțin probabil ca propunerea de regulament a Comisiei privind un standard voluntar pentru obligațiunile verzi să poată deveni un standard pentru piața globală a obligațiunilor verzi.
Acest lucru ar duce la fragmentarea piețelor de capital, existând eventual posibilitatea ca emitenții din țări terțe să nu adopte standardele propuse ale Comisie.
Aceasta ar putea frâna fluxurile de fonduri necesare pentru abordarea provocărilor legate de mediu, în special a schimbărilor climatice.