6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/79
3.2.
EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija pirmām kārtām ir precizējusi, kādus pasākumus var veikt bez iepriekšēja paziņojuma, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, un vienlaikus ieviesusi pagaidu un elastīgu tiesisko regulējumu, kas ir ļāvis vienkāršotas procedūras ietvaros piešķirt līdz šim nepieredzētu valsts atbalstu. 3.3.
Saskaņā ar šo tiesisko regulējumu Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts (COMP ĢD) ļoti īsā laikā apstiprināja ievērojamu skaitu valsts atbalsta shēmu, kas bija nepieciešamas pandēmijas izraisītās ārkārtas situācijas dēļ, un tādējādi apliecināja apbrīnojamu darbības spēju. 3.4.
EESK uzskata, ka Komisijai ir izdevies rast veiksmīgu kompromisu starp vēl nepieredzētu vajadzību steidzami padarīt elastīgākus noteikumus par valsts atbalstu un vienlaikus nepieciešamību nodrošināt minimālo tiesisko regulējumu un Komisijas vispārēju kontroli, lai ierobežotu tādu pārmērīgu nevienlīdzību iekšējā tirgū, kas izriet no dalībvalstu atšķirīgajām iespējām finansiāli iejaukties, lai atbalstītu savu ekonomiku. 3.5.
Uzņēmumiem paredzētie dažādiem atbalsta pasākumi, ko regulē pagaidu shēma, – tostarp arī tiešais atbalsts, valsts garantijas banku aizdevumiem, subsidēti aizdevumi un kapitālieguldījumi uzņēmumos – un būtiskais atļautais atbalsta maksimālais apjoms, it īpaši pēc pēdējās korekcijas, ko Komisija veica 2021. gada janvārī, ir izrādījušies piemēroti krīzes pārvarēšanai un ir uzrādījuši būtiskas kvalitatīvas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo pagaidu shēmu, kura tika pieņemta pēc 2008. gada finanšu krīzes. 3.6.
Runājot par saistību starp valsts iejaukšanos ekonomikā un valsts atbalsta noteikumiem, EESK uzsver, ka konkurences noteikumiem varētu būt liela nozīme, lai nodrošinātu, ka nacionālie atveseļošanas un noturības plāni, kas dalībvalstīm būs jāīsteno, izmantojot tām pieejamos ES līdzekļus, tiek pienācīgi īstenoti un nerada izkropļojumus. 3.7.
Attiecībā uz LESD 101. pantā paredzēto pretmonopola noteikumu saistību ar pandēmijas krīzi EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ātri pieņēmusi paziņojumu, kura mērķis ir veicināt uzņēmumu sadarbības projektus, lai, tradicionālās pamatnostādnes par horizontālās sadarbības nolīgumiem pielāgojot 2020. gada īpašajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un veselības aizsardzības apstākļiem, pandēmijas laikā mazinātu pirmās nepieciešamības preču un pamatpakalpojumu pieejamības trūkumu. 3.8.
Vienlaikus par īpaši lietderīgām EESK uzskata 2020. gada aprīlī Komisijas apstiprinātās īstenošanas regulas, kuru mērķis ir uz laiku padarīt elastīgāku konkurences noteikumu piemērošanu lauksaimniecības nozarēs, kuras visvairāk skārusi Covid-19 pandēmija.
Šie noteikumi ļāva lauksaimniekiem un starpnozaru organizācijām veikt pagaidu kolektīvas darbības konkrētu lauksaimniecības nozaru stabilizēšanai. 3.9.
2020. gada ziņojumā par konkurences politiku ir izklāstītas arī darbības, kas veiktas apvienošanās kontroles jomā, – tika paziņots par 361 darījumu un pieņemti 352 lēmumi, kuru dēļ 18 gadījumos tika veikta padziļināta izmeklēšana.
Tas nozīmē, ka 76 % no visiem 2020. gadā paziņotajiem darījumiem ir veikti, izmantojot vienkāršoto “1. posma” procedūru, un tas liecina par procesuālo noteikumu efektīvu darbību, un tas ir īpaši noderīgi, ņemot vērā pasaules mērogā notiekošo apvienošanās un pārņemšanas darbību atsākšanos, ko veicina pašreiz novērojamais augstais likviditātes līmenis. 3.10.
Visbeidzot, EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, ka Eiropas Konkurences tīkls (EKT), ar kura starpniecību tiek koordinēta valstu konkurences iestāžu un COMP ĢD darbība, bija spējīgs paust stingru kopēju nostāju par konkurences noteikumu piemērošanu Covid-19 izraisītās veselības krīzes laikā, lai nepieļautu iespējamu oportūnistisku rīcību un izmantošanu, kas krīzes laikā ir īpaši nosodāma un kaitīga.
4.
Digitālā pārkārtošanās un konkurence 4.1.
Digitālā pārkārtošanās un jauno informācijas un sakaru tehnoloģiju ekonomikas attīstība rada vēl nebijušus un nozīmīgus konkurences jautājumus.
Tāpēc EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai Eiropas iestādes šajā saistībā reaģētu ar atbilstošu regulējumu. 4.2.
EESK jau ir paudusi savu viedokli par trim galvenajiem Komisijas pieņemtajiem tiesību aktu priekšlikumiem, kuros ierosināti regulatīvie pasākumi digitālās ekonomikas kontekstā: par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par godīgiem un konkurētspējīgiem tirgiem digitālajā jomā (Digitālo tirgu tiesību akts) (1); par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts) (2); un par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas datu pārvaldību (Datu pārvaldības akts) (3).
(1) (2) (3)
OV C 286, 16.7.2021., 64. lpp.
OV C 286, 16.7.2021., 70. lpp.
OV C 286, 16.7.2021., 38. lpp.