C 152/76
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
4.10.
Eiropas Savienībai ir jāiegūst plašāka kompetence, lai varētu efektīvi apkarot jebkādu dezinformāciju, ko sistemātiski izplata naidīgas varas, kuras bieži pakļaujas atsevišķu trešo valstu, tostarp jo īpaši Krievijas, taču arī Ķīnas valdībām.
Lai reaģētu uz šo apdraudējumu, ar rīcības kodeksiem nepietiks.
Valstu iestādēm ir vajadzīgs lielāks izlūkdienestu atbalsts, un valdības rīkotos gudri, ja dalītos ar zināšanām, vienlaikus ņemot vērā atsevišķu augstāk minēto dalībvalstu problēmas. 4.11.
Šīm darbībām ir jābūt arī pieejamām un saprotamām cilvēkiem ar invaliditāti, tostarp ar sensoro un psihosociālo invaliditāti, un ar garīgās attīstības traucējumiem, jo viņi ir īpaši neaizsargāti pret viltus ziņām. 4.12.
Pilsoniskā sabiedrība šķiet iesaistīta pārāk maz.
Galvenie sarunu partneri, kurus Komisija ir minējusi kā spējīgus rīkoties, ir platformas, mediji, pētnieki un faktu pārbaudītāji.
Uzņēmumiem, jo īpaši tāpēc, ka dezinformācijas prakses dēļ viņi var zaudēt daudz naudas vai reputāciju, arodbiedrībām un apvienībām ir jāpievērš nozīmīgā loma dezinformācijas apkarošanā.
Pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir ievērojams leģitimitātes kapitāls, ko var mobilizēt dezinformācijas apkarošanai. 4.13.
EESK konstatē, ka dezinformācijas apkarošana pārsvarā ir vērsta uz saturu angļu valodā.
To var izskaidrot galvenokārt ar faktu, ka lielākā daļa platformu ir anglosakšu izcelsmes.
Kaut arī minētā problēma skar pārsvarā dažas valstis (Čehijas Republika, Polija, Baltijas valstis), vēlams ir pastiprināt rīcību attiecībā uz saturu citās valodās. 4.14.
Kopumā EESK iesaka preventīvāku un proaktīvāku rīcību.
Tiklīdz tiek konstatēts jauna veida risks, ir apņēmīgi jārīkojas, ņemot vērā to, ka pastāvīgi rodas jauni tīkli (Clubhouse), dezinformācijai tiek izmantoti arvien labāki līdzekļi (deep fakes), dažas lietotnes atrodas uz robežas starp platformu un privāto ziņapmaiņu (Telegram). 4.15.
Kā savā 2021. gada 3. jūnija ziņojumā ar nožēlu pauda Eiropas Revīzijas palāta, ES līmenī vēl trūkst medijpratības plāna, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai labāk atšifrēt gan tradicionālajos, gan tiešsaistes medijos izplatīto informāciju.
Šis plāns, kas ir dalībvalstu kompetencē, ir jāievieš praksē jau no paša agrīnākā vecuma, lai gados jaunākie iedzīvotāji saņemtajā informācijā spētu jau ļoti ātri atšķirt patieso no nepatiesā. 4.16.
EESK konstatē, ka daudzi mediji, jo īpaši audiovizuālie, savās platformās pārāk bieži uzņem personības, kuras apgalvo, ka tām ir zinātniska kompetence, lai nodrošinātu labāku ticamību savam teiktajam.
Īpaši ir ieteicams stingrāk pārbaudīt to personu patieso akadēmisko kompetenci, kuras tiek aicinātas medijos izteikties kā eksperti.
Briselē, 2021. gada 9. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG