C 152/4
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
5.2.
Nesen publicētajā McKinsey Global Institute ziņojumā (4) norādīts, ka Covid-19 un automatizācija kopā apdraud vairāk nekā piecus miljonus darbvietu mazumtirdzniecībā un vairumtirdzniecībā.
Tas varētu ietekmēt daudzas nodarbinātās sievietes un jauniešus.
Līdztekus ekonomikas stabilizēšanai Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāiegulda līdzekļi šo darbinieku prasmju kopumos, piemēram, uzlabojot profesionālo izglītību un apmācību, individuālos mācību kontus un pārkvalificēšanu.
Mērķtiecīga kvalifikācijas celšana, apmācot darba ņēmējus digitālo tehnoloģiju izmantošanā, dos nozarei iespēju saglabāt lielāku darbaspēka daļu, savukārt pārkvalificēšanās varētu citiem pavērt darba iespējas citās nozarēs. 5.3.
Tāpēc ir jāpārveido ES nodarbinātības un prasmju atbalsta pasākumi, lai nodrošinātu vieglu un ātru piekļuvi finansējumam šīs nozares pārstrukturēšanai un apmierinātu mainīgās vajadzības pēc prasmēm, ko rada Covid-19 izraisīto tirgus pārmaiņu paātrināšanās.
Ekonomikas atveseļošanas plāni ir jāizmanto, lai gan mazumtirdzniecībā, gan vairumtirdzniecībā nodarbināto prasmes uzlabotu tādā pašā veidā kā publiskajā sektorā strādājošo prasmes.
6.
Industriālā stratēģija – mazumtirdzniecības ekosistēma 6.1.
Atjauninātajā industriālajā stratēģijā, ar ko nesen nāca klajā Eiropas Komisija (5), no jauna uzmanība tiek pievērsta būtiskām ekosistēmām, tostarp mazumtirdzniecībai un lauksaimniecības pārtikai.
Mazumtirgotājiem un vairumtirgotājiem ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikā un daudzu citu ekosistēmu darbībā, piemēram, loģistikas nozarē.
Digitālās un zaļās pārkārtošanās procesiem ir jāveicina atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas, un mazumtirgotāji un vairumtirgotāji ir jāatzīst par svarīgu daļu daudzās ekosistēmās; kā piemēru var minēt elektronisko komerciju un loģistiku.
Loģistika ir neaizstājams un simbiotisks elektroniskās komercijas industriāls elements, jo neviena no abām apakšsistēmām nevar darboties bez otras sistēmas ieguldījuma.
Tāpēc tas ir vispārējās interesēs, lai loģistikas nozare attīstītos atbilstoši darba ņēmēju, patērētāju un vides interesēm. 6.2.
Eiropas Komisija atzinusi, ka mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības ekosistēma ir viena no vissmagāk skartajām nozarēm, un tā ieņem otro vietu ieguldījumu atbalsta vajadzību ziņā.
Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji darbojas ar lielu apgrozījumu, augstām pastāvīgajām izmaksām un zemiem peļņas procentiem (1–3 %), kas nozīmē, ka tie ir īpaši neaizsargāti pret nepietiekamu likviditāti.
2020. gada maijā ar pandēmijas pirmo vilni saistītie aplēstie zaudējumi nepārtikas preču mazumtirdzniecībā sasniedza 16–20 % no gada apgrozījuma (250–320 miljardi euro).
Liela daļa uzņēmumu mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības ekosistēmā ievērojami cieta no valdību noteiktajiem tiešajiem vai netiešajiem ierobežojumiem, piemēram, tāpēc, ka to klienti pārtrauca darbību vai uz tiem attiecas citi mobilitātes ierobežojumi.
Tie, kuri darbojas tiešsaistē, ir spējuši mazināt zaudējumus, bet tikai ļoti ierobežotā veidā.
Pārdošana tiešsaistē ir ievērojami palielinājusies, un gaidāms, ka tā turpinās pieaugt, patērētājiem gūstot pieredzi saistībā ar iepirkšanos tiešsaistē. 6.3.
Ekosistēmu pieeja ir piemērots pamats, kas atspoguļo gan sarežģītās saiknes starp vienotā tirgus nozarēm un uzņēmumiem attiecīgajās vērtības radīšanas ķēdēs, gan arī nepieciešamību tos atbalstīt, lai tie sekmīgi veiktu digitālo un ilgtspējas pārkārtošanos un dotu ieguldījumu atveseļošanas stratēģijā.
Tā kā privātais patēriņš veido vairāk nekā 50 % no Eiropas Savienības IKP, mazumtirgotāji un vairumtirgotāji nodrošina ražotājiem piekļuvi patērētāju un profesionālajiem tirgiem; patērētāji var iegādāties to, kas viņiem ir vajadzīgs, un tas veido nepārtrauktu un būtisku piegādes ķēdi.
7.
Mazumtirdzniecības loma pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas saglabāšanā 7.1.
Daudzus gadus mazumtirgotāji ir vairojuši Eiropas patērētāju uzticību un nodrošina viņiem augstas kvalitātes produktus par konkurētspējīgām cenām, pastāvīgi cenšoties radīt un izplatīt jaunus efektivitātes rādītājus, lai stiprinātu patērētāju pirktspēju.
Mazumtirgotāji rada videi nekaitīgus produktus, kas veicina ilgtspējīgu patēriņu, taču ir jādara vairāk. 7.2.
Mazumtirdzniecības veikaliem arī ir būtiska nozīme pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas saglabāšanā.
Tas arī parāda, cik nozīmīgi sabiedrībai ir un būs tradicionālie fiziskie veikali.
Mazumtirgotāji var darboties kā pasta nodaļa, banka un aptieka un palīdzēt vietējām kopienām saglabāt dzīvotspēju.
Tukšās mazumtirdzniecības telpas tirdzniecības ielās lēni un nenovēršami pilsētās izraisa vandālismu un noziedzību, un ciema veikals var būt tas, kas nosaka atšķirību starp dzīvotspējīgu lauku kopienu un tādu, kas zaudē iedzīvotājus. 7.3.
Lai saglabātu konkurētspēju, Eiropas mazumtirgotājiem jāspēj palielināt un paātrināt ieguldījumus automatizācijā, patērētāju saskarnē un mākslīgajā intelektā.
Atbalsts šādiem ieguldījumiem un tiešsaistes tirdzniecības paplašināšanai, it īpaši palīdzība maziem un vidējiem mazumtirdzniecības uzņēmumiem un mazo pilsētu centriem pāriet tiešsaistē, būtiski ietekmētu gan to vietējās kopienas, gan to daudzo mazumtirdzniecības uzņēmumu turpmāko pastāvēšanu un izturētspēju, kuri saskaras ar spēcīgu un arvien globālāku konkurenci.
(4) (5)
The future of work in Europe (mckinsey.com).
COM(2020) 102 final; communication-industrial-strategy-update-2020_en.pdf (europa.eu).