6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/75
3.5.
Rokasgrāmatā atzīts, ka attiecībā uz informācijas pārbaudi starp dalībvalstīm un ES netiek veikta pietiekama informācijas apmaiņa.
Tādējādi informācija, kas kādā dalībvalstī atzīta par nepatiesu, var tikt izplatīta citā. 3.6.
Rokasgrāmatā konstatēts, ka dezinformācijas apkarošana ir jāpaātrina attiecībā uz dezinformācijas izmantošanu peļņas nolūkos, izmantojot reklāmas izvietošanas iespējas digitālajā telpā, jo īpaši Google Ads. 3.7.
Kodeksā īpaši ir uzsvērts politiskās reklāmas jautājums.
Politiskā reklāmdevēja identitāte pārāk bieži ir neskaidra, un ir jāuzlabo izplatīto reklāmu pārredzamība.
Tas atbilst digitālo pakalpojumu tiesību akta priekšlikumiem (9) (30. pants).
Komisija ierosinās jaunus tiesību aktus, kas uzlabos politiskās reklāmas pārredzamību.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darba kvalitāti dezinformācijas apkarošanas jomā, jo īpaši tās rīcības pakāpenisku pastiprināšanu.
4.2.
EESK norāda, ka dezinformācijas apkarošanā vienmēr ir jāņem vērā pienākums aizsargāt vārda brīvību.
4.3.
Tāpēc ir uzsākta diskusiju strukturēšana starp visām ieinteresētajām personām, jo īpaši plaši uzrunājot akadēmisko aprindu pārstāvjus.
EESK atzīst, ka bija nepieciešams izcelt tiešsaistes reklāmas nozari, un tagad tas ir ņemts vērā. 4.4.
Galvenais EESK iebildums pret rokasgrāmatu par Prakses kodeksa dezinformācijas jomā izstrādi ir saistīts ar to, ka tajā pārāk liela uzmanība ir pievērsta saturam un tā moderācijai, bet nepietiekami ir domāts par dezinformācijas izplatītājiem.
Saturs pastāvīgi mainās, izmantotās platformas attīstās, taču galvenie dalībnieki pamatā paliek tie paši un viņu motivācija nemainās.
Pieejai ir jābūt vairāk preventīvai, nevis “ārstnieciskai”, Komisijai jāizvēlas strādāt ar cēloņiem, nevis ar sekām. 4.5.
Aiz atsevišķu ideologu, sektu vai fanātiķu tēla pastāv reāls dezinformācijas bizness, kas nes ārkārtīgi lielu peļņu.
Eiropas uzņēmumi, pašiem nezinot, dezinformācijas vietnēs tērē vairāk nekā 400 miljonu EUR (10).
Tā kā ir atzīts, ka galvenie dezinformācijas avoti tiecas uz finanšu mērķiem, jo īpaši ar piesaistīšanu, kas ļauj saņemt ievērojamas naudas summas no tiešsaistes reklāmas, taču arī ar īpašiem statusiem, kuri ļauj prasīt publiskos līdzekļus, Komisijai būtu jāatbalsta ekonomisku un finansiālu līdzekļu klāsts, kas ļauj apkarot dezinformāciju jau sākotnēji. 4.6.
EESK konstatē, ka daudzas platformas nepietiekami publicē savu dezinformācijas apstrādes metodoloģiju un ka tas kaitē visu ES dalībnieku cīņai pret dezinformāciju.
Savukārt EESK atzinīgi vērtē to, ka dažas platformas (YouTube), šķiet, ir nopietni uztvērušas šo problēmu. 4.7.
Galveno platformu (Facebook, Twitter) varai nebūtu jāapslēpj tas, ka visefektīvākā dezinformācija ir koncentrēta plašai sabiedrībai mazāk zināmos rīkos, piemēram, VKontakte, Rumble, Odysee, Gab, Parler.
Šīm mazākajām platformām nav tik plaša auditorija, taču tās var vienkāršāk uzrunāt atsevišķas grupas atkarībā no reģiona, vecuma vai jebkāda cita kritērija.
Šīm platformām arī nav tādu finanšu līdzekļu, lai spētu cīnīties pret tajās izplatīto dezinformāciju, vai arī tās nav ieinteresētas to darīt, aizbildinoties ar vārda brīvību.
Dezinformācija bieži rodas konfidenciālākās platformās, pēc tam strauji sasniedzot plašāku auditoriju (11). 4.8.
EESK uzskata, ka Eiropas rīcība ir pārāk sadrumstalota un nepietiekami koordinēta.
Struktūras, jo īpaši abām galvenajām vienībām – Digitālo mediju novērošanas centram un Eiropas Stratēģiskās komunikācijas grupai –, šķiet pārāk nošķirtas.
Pastāvīgas darba grupas, kurā iekļauta Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupa (ERGA), izveidei būtu jāveicina apmaiņa.
Taču EESK ir bažas, ka tās darbībai vajadzīgie līdzekļi būs pārāk vāji salīdzinājumā ar problēmas apmēru. 4.9.
Ir steidzami nepieciešama labāka sadarbība starp dalībvalstīm.
Tajā pašā laikā ES ir jāņem vērā tas, ka mediju brīvība, kas nav nošķirama no vārda brīvības, vairākās dalībvalstīs pašlaik ir apdraudēta.
Tas pats attiecas arī uz šo valstu tiesu sistēmām.
Tas noteikti nelabvēlīgi ietekmē attiecīgo valstu spējas veiksmīgi sadarboties, piemēram, faktu pārbaudes jomā, ievērojot ES vērtības un, konkrētāk, tiesiskuma principus.
Jebkādi centieni apkarot dezinformāciju var arī radīt ļoti nozīmīgas sekas attiecībā uz pamattiesībām, kurām jābūt garantētām un aizstāvētām visās dalībvalstīs.
(9) (10) (11)
COM(2020) 825 final.
Eiropas Komisija.
Priekšlikums par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu, 2020. gada 15. decembris.
Claudia Cohen, Des marques financent, malgré elles, la désinformation, Le Figaro, 2021. gada 5. augusts.
Institute for public relations, Combating foreign disinformation on social media, Rand corporation, 2021. gada 28. jūlijs.