C 152/68
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.6.
Finansējuma pārvērtēšana 3.6.1.
Finanšu iestādēm ir jāanalizē pārtikas sistēmas, ņemot vērā nozares īpatnības.
Uz pārtikas uzņēmumiem nevar attiecināt tādus pašus kritērijus kā uz citām nozarēm, kā tas ir bijis jau ilgu laiku, jo piekļuves kredītiem nosacījumi un peļņa no kapitāla ieguldījuma (ROI) neatspoguļo ilgtermiņa ilgtspējas kritērijus.
Tas ir vēl svarīgāk, ņemot vērā pārtikas uzņēmumu vidējo lielumu un ilgtspējas pieaugošo nozīmi.
MVU ir grūtāk piekļūt finansējumam un ziņot par sasniegumiem ilgtspējas jomā.
3.6.2.
Saistībā ar ilgtspējīgu finansējumu MVU ir jāuzsver, ka birokrātiski un sarežģīti tehniskie pārbaudes kritēriji taksonomijā varētu būt šķērslis uzņēmumiem, jo īpaši MVU, lai uzsāktu vai turpinātu virzību uz ilgtspēju.
3.7.
Orientēšanās uz mazajiem uzņēmumiem 3.7.1.
Pārskatatbildības sistēmas un uzraudzības mehānismi parasti ir labi piemēroti lieliem uzņēmumiem.
Tas attiecas arī uz ilgtspēju.
3.7.2.
Eiropas pārtikas sistēmas veido galvenokārt MVU.
Tas nozīmē, ka ir vajadzīgs ad hoc atbalsts, lai palīdzētu pārtikas uzņēmumiem pārejas posmā.
Atbalsts varētu ietvert pašnovērtējuma instrumentu ieviešanu, uzņēmumu sadarbības veicināšanu, izglītības programmas par uzņēmējdarbību un ilgtspēju, prakses kopienu izveidi, labas prakses veicināšanu, atvieglotu piekļuvi inovācijas ekosistēmām, fiskālus un finansiālus stimulus darbības attīstībai un vieglāku piekļuvi tirgiem un tirgus informācijai.
3.7.3.
Atbalsta un norādījumu sniegšana, tostarp attiecībā uz IT aparatūru un programmatūras tehnoloģijām, var veicināt MVU attīstību un konsolidāciju piegādes ķēdē un IAM labāku integrāciju to stratēģijās.
3.8.
Salīdzinoša vērtēšana – pašnovērtējums, uzraudzība, iesaiste, dialogs 3.8.1.
Jebkurā uzņēmumā pašnovērtējuma rīkiem ir izšķiroša nozīme, lai panāktu atbilstību Programmai 2030. gadam.
Ar šādiem instrumentiem ir jāatbalsta jebkura lieluma uzņēmumi, nesodot mazākos uzņēmumus.
3.8.2.
Lielākiem uzņēmumiem ir vajadzīgas visaptverošākas un standartizētākas pieejas, kas ļautu veikt salīdzināšanu.
Mazākiem uzņēmumiem ir jānodrošina ad hoc atbalsts.
Ņemot vērā nozares īpatnības, būtisks ir ciešs dialogs starp dažādiem pārtikas sistēmas dalībniekiem (uzņēmumiem, iestādēm, ieguldītājiem, patērētājiem, inovatoriem).
3.9.
Iedzīvotāju iesaiste 3.9.1.
Ņemot vērā pārtikas sociālo nozīmi un tās ietekmi uz vides un sociālo ilgtspēju, procesā, kad tiek noteikta Eiropas, valstu un reģionālā politika, kā arī uzņēmumu stratēģijas, būtu jāapspriežas ar iedzīvotājiem.
Iedzīvotāju iesaiste ir īpaši svarīga vietējā līmenī, lai pārtikas jautājumus cieši saistītu ar dzīvi pilsētās un reģionos (18).
To palīdz sasniegt arī vietējā pārtikas politika, jo tajā var izmantot holistisku pieeju pārtikai, izmantojot vietējās iezīmes un veicinot līdzradīšanas iniciatīvas.
3.9.2.
LEADER piemērs (19) parāda, ka vietējās rīcības grupas (VRG) var sniegt efektīvu devumu šai sakarā.
Pārtikas politikas padomju izveide ir vēl viens piemērs, kas parāda, ka iedzīvotāju iesaistīšanās ļauj rast ilgtspējīgākus risinājumus.
(18) (19)
EESK atzinums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā” (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.); EESK atzinums “Stratēģija “No lauka līdz galdam”.
Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (OV C 429, 11.12.2020., 268. lpp.).
https://enrd.ec.europa.eu/leader-clld_en