6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/67
3.3.2.
Eiropas Komisija ir apņēmusies veicināt ilgtspējīgas pārtikas sistēmas Eiropas un starptautiskā līmenī.
To var panākt tikai tad, ja, izmantojot tiesisko regulējumu, starp ES uzņēmumiem, kas ražo ilgtspējīgu pārtiku, un trešo valstu uzņēmumiem tiek nodrošināti patiesi vienlīdzīgi konkurences apstākļi, lai nodrošinātu spēcīgu, noturīgu un ilgtspējīgu ražošanu.
ES tirdzniecības politikai jānodrošina, lai imports atbilstu Eiropas augstajiem sociālās un vides ilgtspējas standartiem.
Tirdzniecības nolīgumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz iekšējo tirgu un importu, aizsargātu (14) Eiropas ilgtspējīgās pārtikas ražotāju konkurētspēju un garantētu taisnīgus ienākumus.
3.4.
Labi izplānotu piegādes ķēžu nozīme: iepakojuma un loģistikas sistēmu uzlabošana klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai 3.4.1.
Apstākļos, kad lielā mērā dominē globālas piegādes ķēdes, vietējie piegādes avoti, tostarp daudzveidīgi piegādātāji, ir svarīgi, lai samazinātu pārtikas vērtību ķēžu, tostarp loģistikas, ietekmi uz vidi un veicinātu vietējo ekonomiku.
Covid-19 pandēmijas rezultātā vietējā pārtika arvien vairāk tiek uzskatīta par kvalitatīvu pārtiku, un patērētāji šim aspektam pievērš lielāku uzmanību.
Turklāt labs līdzsvars starp importēto un vietēji ražoto pārtiku šķiet piemērota stratēģija, lai izveidotu stabilākas un noturīgākas pārtikas sistēmas.
3.4.2.
Ilgtspējīgu iepakojumu nodrošina bionoārdāmu un atkalizmantojamu materiālu izmantošana, popularizējot reciklēšanu patērētāju vidū.
Jauni ķīmijas rūpniecības atklājumi un šo atklājumu iekļaušana uzņēmējdarbības praksē nodrošina inovatīvus risinājumus vides problēmām.
Jau pastāv pilnībā bionoārdāmu un kompostējamu bioplastmasu grupas, kas ražotas no lauksaimniecības biomasas un nodrošina pilnīgu aprites plūsmu.
Dažreiz bioloģiski noārdāmie materiāli arī veicina ilgāku uzglabāšanas laiku, tādējādi nodrošinot vēl lielāku pievienoto vērtību.
3.4.3.
Pārtikas ķēdes netiešās emisijas var samazināt arī, pārejot uz zemas ietekmes loģistikas transportlīdzekļiem, attīstot efektīvākas, labāk organizētas un attiecīgā gadījumā īsākas piegādes ķēdes, stiprinot vietējo pārtikas veikalu pozīciju, plašāk izmantojot digitalizāciju un uzlabojot loģistikas infrastruktūru.
3.5.
Izglītošanas un pārredzama marķējuma veicināšana 3.5.1.
Atbildīgāks patēriņš un lielāka publisko iestāžu, uzņēmumu un patērētāju uzmanība ilgtspējīgam un veselīgam uzturam, piemēram, Vidusjūras valstu uzturam, ir svarīgi priekšnoteikumi, lai panāktu ilgtspējīgākas pārtikas sistēmas (15).
Jāveicina arī labāka izpratne par ekoloģiskajām attiecībām un pārtikas vērtību: pārtikas zudumu un izšķērdēšanas ietekmi, reģionālo ekonomikas aprindu lomu, transporta loģistiku, pārtikas stratēģiskās pašpietiekamības nozīmi u. c.
3.5.2.
Lai veicinātu šādas pārmaiņas, būtiska nozīme ir izglītošanas sistēmām (16).
Arī pārtikas uzņēmumiem var būt nozīmīga loma, ja tie apņemas izglītot patērētājus un it īpaši bērnus par ilgtspējīgas pārtikas ražošanas un patēriņa nozīmi.
Tiem jāturpina centieni virzībā uz ilgtspējīgākiem un veselīgākiem produktiem (17).
Tiem būtu jāpieņem arī atbildīgi rīcības kodeksi attiecībā uz tirdzniecības praksi.
Pārtikas uzņēmumi var veicināt veselīgu un ilgtspējīgu dzīvesveidu, izmantojot arī savu marķējumu, tirgvedības kampaņas, sociālos medijus, uzņēmumu ēdnīcas un korporatīvās komunikācijas politiku.
Saistībā ar marķēšanas praksi būtu jāuzsver katra produkta devums veselīga un ilgtspējīga uztura nodrošināšanā.
Pārredzama pārtikas produktu marķēšanas sistēma palīdzētu patērētājam pieņemt uz informāciju balstītus un ilgtspējīgākus lēmumus par pirkumiem.
(14)
(15) (16) (17)
“Ir būtiski, ka Eiropas Savienībā ilgtspējīgā veidā ražotā pārtika ir konkurētspējīga, lai patiešām izpaustos visaptverošas Eiropas pārtikas politikas ietekme uz Eiropas patērētājiem.
Tas nozīmē, ka Eiropas lauksaimniecības un pārtikas nozarei ir jāspēj patērētājiem piedāvāt pārtiku par cenām, kurās iekļautas papildu izmaksas, ko rada tādi kritēriji kā ilgtspēja, dzīvnieku labturība, pārtikas nekaitīgums un uzturvērtība, un kuras nodrošina taisnīgu peļņu lauksaimniekiem, un vienlaikus saglabāt savu pozīciju, proti, būt tai nozarei, kam priekšroku dod lielais vairums patērētāju.”
Atzinums “Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums visaptverošas pārtikas politikas veidošanā Eiropas Savienībā”, 5.8. punkts (OV C 129, 11.4.2018., 18. lpp.).
EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).
EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).
EESK atzinums “Veselīga un ilgtspējīga uztura veicināšana Eiropas Savienībā” (OV C 190, 5.6.2019., 9. lpp.).