C 152/2
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
1.3.
EESK uzsver, ka viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras mazumtirdzniecības nozare, ir vienlīdzīgu konkurences apstākļu trūkums ar trešo valstu tirgotājiem tiešsaistē; tas rada negodīgu konkurenci ES tirgotājiem, kuri ievēro ES noteikumus, kas prasa, lai patērētājiem pārdotie produkti būtu droši un tiktu ievērotas patērētāju tiesības. 1.4.
EESK piekrīt, ka mazumtirdzniecības nozarei Eiropā ir vajadzīga stabila un vērienīga digitālā politika, lai izmantotu digitālās inovācijas sniegtās iespējas Eiropas konkurētspējas uzlabošanai.
Zaļā pārkārtošanās mazumtirdzniecības nozarei sniedz iespēju palīdzēt patērētājiem tajā pašā laikā pieņemt ilgtspējīgākus lēmumus saistībā ar patēriņu.
EESK uzsver, ka reāls vienotais tirgus un efektīvs un iedarbīgs pārrobežu regulējums dos mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozarēm iespēju reaģēt uz patērētāju prasībām un konkurēt globālās konkurences apstākļos un digitālākā vidē. 1.5.
EESK atbalsta ES mazumtirdzniecības un vairumtirdzniecības nozaru sociālo partneru publicētajā Eiropas Tirdzniecības paktā iekļauto kopīgo paziņojumu, ko tie sagatavojuši, lai palīdzētu uzlabot nozares izturētspēju ilgtermiņā, ieviešot mērķtiecīgus atbalsta pasākumus un paātrinot digitālo un zaļo pārkārtošanos, un atzīst mazumtirdzniecības veikalu nozīmi pilsētu centru un lauku kopienu dzīvotspējas uzturēšanā.
EESK aicina Eiropas Komisiju apsvērt veidus, kā, balstoties uz atveseļošanas plāniem, izveidot integrētu atveseļošanas un industriālo stratēģiju, kas atspoguļotu pakalpojumu un ražošanas savstarpēji pastiprinošo lomu ES ekonomikas izaugsmes un efektīvas darbības veicināšanā un mazumtirdznie­ cības digitalizācijas atbalstīšanā, kurā īpaša vērība tiek pievērsta MVU. 1.6.
EESK mudina ES iestādes un dalībvalstis pārveidot nodarbinātības un prasmju atbalsta pasākumus un veikt ieguldījumus nākotnes mazumtirdzniecības darbinieku prasmju kopumos, uzlabojot profesionālo un izglītības apmācību, atbalstu sociālās ekonomikas sektoram un individuālos mācību kontus, kas pielāgoti jaunām darbvietām, atbalstot uzņēmumus tā, lai tie varētu saglabāt lielu daļu darbaspēka, jo tie apmācīti izmantot digitālās tehnoloģijas; pārkvalificēšanās var citiem dot iespēju piekļūt darba iespējām citās nozarēs.
EESK piekrīt viedoklim, ka mākslīgais intelekts un robotika paplašinās un pastiprinās ekonomikas digitalizācijas ietekmi uz darba tirgiem un ka tas var veicināt ekonomisko un sociālo attīstību.
2.
Ievads 2.1.
Mazumtirdzniecības nozare, kas aptver mazumtirdzniecības veikalus (uzņēmumu darījumi ar patērētājiem) un vairumtirdzniecības uzņēmumus (uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem), ir lielākais privātais darba devējs Eiropā, nodrošinot vienu no katrām septiņām darbvietām un viena no katriem četriem Eiropas uzņēmumiem darbību.
Mazumtirgotāji un vairumtirgotāji ir saikne starp ražotājiem un 450 miljoniem patērētāju Eiropas Savienībā (ES). 2.2.
Mazumtirdzniecība ir uz patērētāju pieprasījumu balstīta nozare.
Tā ir daudzveidīga tiešsaistes un fizisko veikalu nozare, kas patērētājiem tirgo pārtikas un nepārtikas preces un ātri kļūst par multikanālu uzņēmējdarbības modeli patērētājiem.
99 % uzņēmumu šajā nozarē ir MVU, kuri cenšas atrast savu vietu vienotajā tirgū, izdzīvot tirgū, kur valda asa konkurence, piedāvāt elastību inovācijai un eksperimentiem un darīt to, ko tie spēj vislabāk – apkalpot klientus. 2.3.
Eiropas mazumtirdzniecības nozarē notiek digitālā pārkārtošanās.
To strauji paātrināja Covid-19 pandēmija.
Neskaitāmiem patērētājiem nācās iegādāties nepārtikas preces tiešsaistē, jo veikali bija slēgti.
Pārtikas veikaliem bieži izdevās palikt atvērtiem, taču tie bija pakļauti stingriem ierobežojumiem, kas rada augstas izmaksas, jo ir nepieciešams nodrošināt patērētāju un darbinieku drošību.
Daudziem mazumtirgotājiem, kuriem iepriekš nebija tiešsaistes interneta veikala, nācās sākt savu produktu piedāvāšanu tiešsaistē, lai varētu atkal sasniegt klientus pārvietošanās ierobežojumu laikā.
Bieži vien tiešsaistes tirdzniecības vietas bija vienīgais veids, kā MVU ātri pāriet tiešsaistē, un paredzams, ka tuvākajā nākotnē šī tendence kļūs vēl izteiktāka. 2.4.
Zaļā pārkārtošanās vienlaikus ir iespēja mazumtirdzniecībai, jo tā paver nozarei iespēju pārdomāt uzņēmējdarbības modeļus, piedāvāt alternatīvus produktus un atbalstīt un virzīt cilvēkus ilgtspējīgāka dzīvesveida virzienā.
Zaļā pārkārtošanās gan reaģē uz pārmaiņām sabiedrības, gan izraisa tās.
Līdz ar patērētāju un regulatoru augošo pieprasījumu pēc ilgtspējīgākām alternatīvām zaļā pārkārtošanās ir iespēja pārdomāt veidu, kādā sabiedrība rada, ražo, tirgo, izmanto un izmet produktus.
3.
Digitālā pārkārtošanās 3.1.
Digitālā pārkārtošanās būtiski maina mazumtirdzniecības uzņēmējdarbības modeļus – tā maina mijiedarbību ar klientiem, mārketingu, pašu piegādes ķēdi, tajā plūstošo informāciju un daudz ko citu.
Nozare tradicionāli ir produktu tālākpārdevēja, taču tā arvien vairāk ietver dažādus atbalsta pakalpojumus saistībā ar tālākpārdošanu un kļūst par vienu no vadošajiem datu ģenerētājiem un apstrādātājiem un par svarīgu mākslīgā intelekta izmantotāju.
Tas ir būtiski, lai reaģētu uz patērētāju pieprasījumu un sniegtu atbilstošākus individualizētus piedāvājumus.