C 152/54
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.11.
Eiropas Komisijas ekosistēmu pieeja neaptver visus attiecīgos līmeņus un aspektus.
Tajā tiek skaidri uzsvērts, ka pārejas norises ir jāaplūko arī no reģionālās perspektīvas un jāgādā, lai uzņēmumi, tostarp sociālās ekonomikas uzņēmumi, kalpotu par pamatu visas politikas īstenošanai.
Ir svarīgi parādīt, kā tas attiecas uz vērtību ķēdēm un kā dažādie atsevišķu ekosistēmu komponenti atbilst no tām atšķirīgu ekosistēmu komponentiem.
4.
Pārkārtošanās īstenošanas iespējas saskaņā ar visaptverošu pieeju rūpniecības sociālekonomiskajai attīstībai 4.1.
Inovācija ir plaši saistīta ar jaunām tehnoloģijām vai sasniegumiem zinātniskajā pētniecībā, taču līdztekus inovācijai pastāv arī iespējas izmantot jau esošās kompetences kā pamatu tam, lai veidotu jaunus vai labākus produktus un pakalpojumus.
Jaunās tehnoloģijas ir savstarpēji saistītas ar esošajām tradicionālajām tehnoloģijām.
Ir arī citi piemēri, kas skaidri atspoguļo šādu saikni starp vispāratzītiem tradicionāliem ražošanas veidiem un pakāpenisku inovāciju un rūpniecības modernizāciju: jaunu un vieglāku materiālu, kas iekļauti lidaparātu konstrukcijā, izmantošana trans­ portlīdzekļos, vieglāku materiālu izmantošana automobiļu ražošanā un biotehnoloģijas izmantošana jaunu medicīnas instrumentu vai pakalpojumu izstrādē. 4.2.
Progresīva IKT infrastruktūra veicina jaunu iespēju ieviešanu un palīdz radīt novatoriskus un ilgtspējīgus risinājumus, kas atbilst reģionos pastāvošajām īpatnībām.
Piemēram, 3D printeru izmantošana dod iespēju izstrādāt un projektēt produktu vienā vietā un nodrošināt tā fizisko pieejamību vairākās dažādās vietās, ja tas ir nepieciešams.
Tas palīdz samazināt ar transportu saistīto ietekmi uz vidi. 4.3.
Sociālās ekonomikas koncepcijām var būt svarīga nozīme sociālekonomiskajās pārmaiņās, radot jaunas mācību, dzīves un nodarbinātības iespējas, kā arī alternatīvus pakalpojumus un atbalsta infrastruktūras vietējās kopienās, it īpaši nelabvēlīgā situācijā esošām grupām un riskam pakļautām personām.
Saistībā ar vispārējas sabiedriskas nozīmes pakalpojumiem šīs koncepcijas paver ievērojamas iespējas sabiedrības un ekonomikas dalībniekus kompetenti un efektīvi sagatavot prasībām, kas saistītas ar inovāciju un pārmaiņām, un to ietekmei, it īpaši reģionālā līmenī. 4.4.
Sniedzot vispārējas nozīmes pakalpojumus, kas ir pieejami visiem ekonomikas dalībniekiem, publiskās struktūras ir īpaši atbildīgas par tādu apstākļu radīšanu, kas veicina pārmaiņas un attīstību. 4.5.
Tā ir arī daļa no progresa, kas vajadzīgs sabiedriskas nozīmes pakalpojumu jomā, piemēram, jāorganizē pastāvīgas tālākas apmācības aģentūras, kas nodrošina nepieciešamo darbaspēka prasmju pilnveidi, lai uzlabotu darba ņēmēju kompetenci, un jāpalīdz uzņēmumiem pielāgoties inovācijai un pārmaiņām.
Līdz ar to kvalificēti darbinieki vairāk iesakņosies arī reģionā un palīdzēs veidot pašreizējās – un zaļās – strukturālās pārmaiņas. 4.6.
Energoietilpīgās nozares var izmantot daudz kopīgu risinājumu virzībā uz dekarbonizāciju, līdz ar to tām ir iespēja veikt kopīgas investīcijas (piemēram, tādās jomās kā tīrs ūdeņradis vai oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas atkārtota izmantošana).
Lielāks apritīgums un industriālā simbioze ir svarīgi aspekti arī rūpniecības dekarbonizācijā un centienos sagatavoties tādai nākotnei, kurā darbojas efektīvi uzņēmumi ar augstu produktivitāti.
5.
Reģionālo darba tirgu nozīme pienācīgas kvalitātes darbavietu nodrošināšanā ilgtspējīgos ražošanas un pakalpojumu uzņēmumos 5.1.
Ir jāizprot un detalizēti jāanalizē reģionu un uzņēmumu situācija un to ekonomiskie rādītāji, ņemot vērā to pamatprasmes rūpniecības jomā un darbaspēka aspektus.
Tas ietver arī infrastruktūru, atrašanās vietu, resursu pieejamību, uzņēmējdarbības garu un institucionālo struktūru.
Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu augsti kvalificētu darbaspēku un prognozētu nākotnes prasmju pieprasījumu, tādējādi novēršot prasmju deficītu (piemēram, inženieru trūkumu). 5.2.
Lai radītu jaunas industriālās iespējas, var būt lietderīgi sadarboties ar augstskolām, tostarp tām, kas specializējas lietišķajā zinātnē, un pētniecības institūtiem, jo tas var pavērt iespējas izveidot jaunas darbavietas jau pastāvošos uzņēmumos, starptautiskos uzņēmumos, MVU un jaunuzņēmumos. 5.3.
Kas attiecas uz cilvēkiem, izdevīgā situācijā ir tie reģioni, kas labprāt uzņem un integrē jaunpienācējus labi funkcionējošās sociālekonomiskajās struktūrās. 5.4.
Reģioni, kuros kvalificēts darbaspēks ir dziļi iesakņojies sociālekonomiskajās struktūrās un jūtas kā mājās, var kļūt par mājvietu arī dinamiskām nozarēm un uzņēmumiem, kuri rada augstu pievienoto vērtību un kuru pamatā ir efektīvi formālās un neformālās kompetences tīkli.
Tādējādi darbaspēks kopumā palīdz veidot inovatīvas industriālās kompetences reģionā un būtiski palīdz atbalstīt modernizācijas un pārveides procesus.