6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/51
1.6.
EESK norāda, ka panākumi ekonomikas un vides jomā galvenokārt tiek gūti un īstenoti tur, kur cilvēki dzīvo.
Tieši tur var paredzēt un kopīgi risināt problēmas, kas saistītas ar klimata aizsardzību.
Tieši tur rodas jaunas idejas, kas rūpnieciski tiek pārveidotas par globāli konkurētspējīgiem produktiem un pakalpojumiem.
1.7.
Pārejas ceļi, kas konceptuāli izklāstīti ES atjauninātajā industriālajā stratēģijā un apspriesti ES Industriālajā forumā, sniedz ES iedzīvotājiem atbalstu un vadlīnijas.
Tomēr konkrētie izejas punkti reģionālā līmenī ir ļoti atšķirīgi, un, lai sasniegtu vispārējo mērķi, ir vajadzīgas atšķirīgas stratēģijas.
Tāpēc EESK aicina Eiropas Komisiju, lai tā, nosakot satvaru un vērtējot ES industriālo stratēģiju, šīm atšķirīgajām vajadzībām pievērstu īpašu uzmanību, lai varētu elastīgi reaģēt uz reģionālajām un nozaru vajadzībām.
1.8.
Uz subsidiaritāti jāraugās kā uz instrumentu, ar ko radīt spēcīgu resursu virzībai uz taisnīgu pārkārtošanos.
Reģioni un lielpilsētu teritorijas ir tie, kas vislabāk pārzina savas problēmas un iespējas.
Tādēļ EESK atzīst, ka saistošie Eiropas industriālās politikas mērķi un principi, par kuriem kopīgi panākta vienošanās ES līmenī, ir skaidri jādefinē.
Ir svarīgi apzināties, ka īstenošana reģionos un lielpilsētās jābalsta uz subsidiaritātes principu.
1.9.
Gan konkrētās situācijas, gan spējas tuvoties klimata, sociālajiem un vides mērķiem ir ļoti atšķirīgas.
Dažas nozares un uzņēmumi šo mērķi sasniegs vieglāk, savukārt citiem virzīties uz priekšu varbūt būs grūtāk.
Tāpēc vājākiem reģioniem un atsevišķām nozarēm ir vajadzīga īpaša uzmanība un īpašs atbalsts.
Tā kā vispārējais mērķis attiecas uz visu vērtības ķēdi, ir svarīgi vispirms koncentrēties uz ātrāku ietekmi un tālejošākām pārmaiņām.
1.10.
EESK norāda, ka tieši saskaņā ar šo principu uzņēmumi – ar atbildīgu uzņēmēju un vadītāju, kā arī labi apmācītu un kvalificētu darbinieku palīdzību – var atgūt savu konkurētspēju gan saimnieciskā, gan ilgtspējas ziņā.
Šajā saistībā svarīga nozīme var būt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).
Viens no veiksmīgas uzņēmumu pārkārtošanās priekšnosacījumiem ir cilvēkkapitāla programma.
1.11.
Ar Eiropas Savienības sniegto loģistisko un finansiālo atbalstu dalībvalstīm būtu jāpastiprina strukturālie un uz procesiem orientētie publiskie ieguldījumi, izmantojot vispārējas nozīmes pakalpojumus, kuru mērķis ir pastāvīgi uzlabot rūpniecības un sociālās attīstības apstākļus, jo tādējādi var palielināt reģionu un vietējā līmeņa spējas efektīvi risināt vides, tehnoloģiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas.
1.12.
EESK uzskata, ka ar ES industriālo stratēģiju būtu jāparedz un jālīdzsvaro nabadzības un nevienlīdzības pieaugums, līdzīgi kā zaļais kurss ir jāpapildina ar integrētu sociālo kursu.
Tādējādi resursi būtu jānovirza tur, kur tie ir visvairāk vajadzīgi.
Ar visaptverošu ES ilgtspējas politiku ir jādara vairāk, lai panāktu taisnīgumu un līdzdalību ekonomikā iedzīvotāju un reģionu labā (3).
Pilsoniskajai un darba dzīvei Eiropā būtu jāatbilst prasībai virzīties uz ilgtspēju, kuras pamatā ir iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme, pienācīgas kvalitātes nodarbinātība un sociālais taisnīgums (4).
1.13.
EESK atbalsta pāreju uz tādu aprites ekonomiku, kas aptur neatjaunojamo resursu nelietderīgu izmantošanu un mazina starptautisko atkarību.
Tai vajadzētu būt arī nozīmīgai ES industriālās stratēģijas daļai.
Tāpēc pamatnosacījumi būtu jāmaina tā, lai radītu konkurences priekšrocības tiem uzņēmumiem, kas ievēro aprites ekonomikas principus.
2.
Taisnīga pārkārtošanās kā iespēja industriālajai atveseļošanai un izaugsmei 2.1.
Zaļais kurss nosaka skaidru un politiski saistošu mērķi: līdz 2030. gadam Eiropā kopumā samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 55 %.
Tas ir iedzīvināts ar Eiropas Komisijas 2021. gada jūlijā iesniegto paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”.
Interpretācijas iespējas šajā jautājumā vairs nepastāv.
Taisnīgai starptautiskās tirdzniecības sistēmai ir jānodrošina, ka uzņēmumi var saglabāt konkurētspēju pasaules mērogā, vienlaikus sasniedzot zaļā kursa mērķus.
Tas ietver pārrobežu un starpkontinentālo oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.
Tas stimulē tirdzniecības partnerus pievienoties to valstu kopienai, kuras respektē planētas iespēju robežas.
(3) (4)
EESK priekšlikumi “Pārveide un atveseļošanās pēc Covid-19 krīzes”, 2020. gada 11. jūnijs (OV C 311, 18.9.2020., 1. lpp.).
EESK rezolūcija par ES Komisijas darba programmu 2022. gadam, 2021. gada 9. jūnijs (OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.).