6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/47
3.10.
EESK uzskata, ka būtu jācenšas atbalstu, kas resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidei tiek sniegts no ANM, koordinēt ar pašreizējām publiskā un privātā sektora finansējuma programmām, piemēram, SPIRE vai Clean Steel Partnership.
Rūpniecības alianses būtu jāizmanto kā platformas, kurās veicināt ilgtermiņa sinerģiju starp projektiem, ko finansē no ANM un esošajām ES programmām, lai paātrinātu resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidi.
3.11.
Ir konstatēts, ka ANM sniegtais finansiālais atbalsts jāpapildina ar vērienīgu nodokļu reformu.
Tas būtu jāsaskaņo ar ESAO nolīgumu, lai panāktu, ka ļoti ienesīgām sabiedrībām no 2023. gada tiek piemērota faktiskā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme 15 %.
3.12.
Par uzņēmumu dotēšanas galveno mērķi būtu jāizvirza ES rūpniecības starptautiskās konkurētspējas saglabāšana, vienlaikus ievērojot ES sociālos, ekonomiskos un vides standartus, lai panāktu, ka divējādā pārkārtošanās dod labumu Eiropas iedzīvotājiem.
3.13.
Kā minēts iepriekš, ES atveseļošanas plānam būs svarīga nozīme resursietilpīgu un energoietilpīgu nozaru pārveidošanā, vienlaikus veicinot citu ekonomikas nozaru pārveidi virzībā uz divējādo pārkārtošanos.
Šai plašajai pārveidei būs vajadzīgi ilgtermiņa pielāgošanās un pārejas periodi, it īpaši visos jautājumos, kas saistīti ar cilvēkkapitālu.
EESK stingri iesaka ieguldījumu mehānismu darbību pagarināt arī pēc 2026. gada un skaidri noteikt to savstarpējo saikni.
4.
Īpašas piezīmes EESK aicina dalībvalstis un rūpniecību ierosināt ieguldījumus un reformas, kas visvairāk var ietekmēt pārveidi, lai sasniegtu galīgos mērķus galvenajās Komisijas noteiktajās pamatjomās.
Nedrīkst ignorēt to, ka izmaksām, kas saistītas ar šīs divējādās pārkārtošanās mērķu sasniegšanu, jābūt pieņemamām visai sabiedrībai kopumā.
4.1.
PROGRESĪVĀKA ENERĢĒTIKA – tīras tehnoloģijas un atjaunojamie energoresursi 4.1.1.
Rūpniecības pārkārtošana netiks panākta, ja netiks īstenota enerģētikas pārkārtošana.
Rūpniecības dekarbonizācija būs tieši atkarīga no tā, vai būs pietiekami un cenas ziņā pieejami mazoglekļa energoresursi, kas mazoglekļa rūpniecisko ražošanu padara iespējamu.
Lai sasniegtu klimata un digitālos mērķus, izšķiroša nozīme būs dekarbonizētas enerģijas ražošanai drošā veidā un pietiekamā apjomā.
Tāpat ir vajadzīgi ļoti plaši ieguldījumi, lai attīstītu vai izveidotu infrastruktūru, kas nepieciešama šo nepieredzēto mazoklekļa enerģijas apjomu transportam, uzglabāšanai un sadalei.
Nacionālo atveseļošanas plānu un it īpaši ierosināto reformu īstenošanā sevišķa uzmanība būtu jāpievērš tam, lai resursietilpīgām un energoietilpīgām nozarēm nodrošinātu konkurētspējīgas, stabilas un paredzamas enerģijas cenas, tādējādi ierobežojot ietekmi, kādu enerģijas dārdzība atstās uz inflāciju, kas var apdraudēt atlabšanu gan minētajās nozarēs, gan visā sabiedrībā.-
4.1.2.
EESK piekrīt, ka nacionālo atveseļošanas plānu īstenošanā jāgādā par tehnoloģiju neitralitāti: šajā pārejā jāiekļauj visas mazoglekļa tehnoloģijas (atjaunojamā enerģija, zaļais ūdeņradis, kodolsintēzes reaktors u. c.), ja tās atbilst 2030. un 2050. gada klimata mērķiem, kā arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem.
Nevienu tehnoloģiju nevajadzētu izslēgt preventīvi vai patvaļīgi.
Resursu piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai nodrošinātu konkurētspējīgas enerģijas cenas galapatērētājiem neatkarīgi no tehnoloģijas.
4.1.3.
Šajā nolūkā var būt nepieciešams apsvērt ne tikai iespēju kombinēt dažādus konkurētspējīgus atjaunojamos energoresursus, bet arī iespēju tos kombinēt ar oglekļa uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģijām, neaizmirstot, ka svarīga nozīme būs energotīklu starpsavienojumiem starp dažādām dalībvalstīm.
Ir jāievieš pietiekams un viendabīgs regulējums, lai radītu ekonomisko pamatojumu ieguldījumiem un ļautu ieviest šīs tehnoloģijas.
4.1.4.
Papildus jautājumiem, kas saistīti ar enerģijas pieejamību par pieņemamu cenu un tehnoloģiskajiem risinājumiem, ir pienācīgi jāņem vērā energoefektivitāte.
Visos scenārijos, kas noteikti ES ilgtermiņa emisiju samazināšanas stratēģijā 2050. gada klimatneitralitātes mērķu sasniegšanai, svarīga loma ir piešķirta energotaupībai (1).
Pāreja uz pilnīgāku aprites ekonomiku ievērojami ietekmēs arī enerģijas un resursu patēriņa samazināšanu resursietilpīgās un energoietilpīgās nozarēs.
(1)
https://knowledge4policy.ec.europa.eu/publication/depth-analysis-support-com2018-773-clean-planet-all-european-strategic-longterm-vision_en