C 152/30
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
ņemts vērā, jo viņi vai nu nepiesakās bezdarbnieka pabalsta saņemšanai, vai arī nereģistrējas nodarbinātības aģentūrās un tā vietā pelna iztiku kā fiktīvi pašnodarbinātie, strādājot kādā no digitālajām platformām vai ēnu ekonomikas sektorā.
Tāpēc var pieņemt, ka reālie skaitļi varētu būt vēl sliktāki nekā Eurostat paziņotie dati.
3.2.
Turklāt Covid-19 krīze ir vēl vairāk pasliktinājusi NEET situāciju.
NEET jauniešu skaits Eiropā, īpaši tādās valstīs kā Itālija, Grieķija, Bulgārija un Rumānija, ir kritiski augsts, un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas, pienācīgu konsultāciju trūkuma, darbvietu zuduma un nodarbinātības iespēju trūkuma dēļ tas atkal pieaug.
Šī neaizsargātāko cilvēku kategorija ir pakļauta augstākam marginalizācijas, nabadzības un pastāvīgas atstumtības no darba tirgus riskam.
3.3.
NEET ir plaša kategorija, ko veido neviendabīgs iedzīvotāju kopums, tostarp bezdarbnieki, priekšlaicīgi mācības pārtraukušie un visi tie cerības zaudējušie augstskolu absolventi, kuri joprojām nav atraduši darbu, un citi jaunieši, kas dažādu iemeslu dēļ nestrādā.
Bezdarbnieki ir tikai viena no plašākās NEET kategorijas apakšgrupām, un bezdarbnieku un NEET grupu pārklāšanās laika gaitā un katrā valstī ir svārstīga (8).
3.4.
Ja ir liels skaits NEET jauniešu, rodas lieli zaudējumi mūsu ekonomikai un sabiedrībai.
Attiecīgo personu vilšanās vai atstumtības izjūta rada arī augstu politisko risku mūsu demokrātiskās sabiedrības stabilitātei.
Izglītības un sociālo sistēmu nespēja novērst šo parādību vai samazināt to jauniešu skaitu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, norāda uz to, ka nav plaši atbalstītas efektīvas politikas, kas veicinātu iespēju vienlīdzību visā Eiropā.
3.5.
Šī krīze īpaši skar jaunu veidu un nestandarta nodarbinātībā iesaistītus darba ņēmējus (9) (gadījuma darbi, uz kuponu sistēmu balstīts darbs, darbs platformās, gabaldarbu veicēji, sadarbībā balstīta nodarbinātība u. c.)
(10), un diemžēl šo darbu veicēji pārsvarā ir jaunieši.
Šādas darbvietas var būt mazapmaksātas, ar neregulāru darba laiku, zemu darbavietas drošību un ierobežotu sociālo aizsardzību vai bez tās (apmaksāts atvaļinājums, pensija, slimības atvaļinājums utt.).
Bieži vien šāds darbs nekvalificējas bezdarbnieka pabalstam vai valdību ieviestajām saīsināta darba laika shēmām (11).
Šāda veida darbs lielākoties ir izplatīts tajos sektoros un nozarēs, ko Covid-19 pandēmija skārusi sevišķi smagi, piemēram, tūrisma, vairumtirdzniecības, mazumtirdzniecības, izmitināšanas un pārtikas nozarē (12).
No otras puses, jauni darba veidi var būt iespēja jauniešiem, kas dzīvo lauku vai attālos apvidos, vai jauniešiem ar invaliditāti, studentiem un gados jauniem vecākiem, un tāpēc nepieciešamas pienācīgas algas un sociālais nodrošinājums.
3.6.
Nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos būtu jāapzina un jāņem vērā perifēri nodarbinātības šķēršļi, piemēram, mobilitāte, digitālā pratība, veselība un nestabili dzīves apstākļi, tostarp mājokļa vai sociālā nodrošinājuma trūkums.
EESK uzskata, ka dalībvalstis varētu kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā uzraudzīt šos šķēršļus, kas kavē jauniešu integrāciju darba tirgū, un attiecīgajos NANP izvirzīt konkrētus priekšlikumus to novēršanai.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Atveseļošana pēc Covid-19 būtu jāuzskata par iespēju.
Ekonomika ir iedragāta, tāpat kā darba tirgus.
4.2.
NANP ir iepriekš vēl nepieredzēta iespēja veicināt un atbalstīt pārmaiņas, kuras jāīsteno ar iekļaujošu pārvaldību, kam vajadzīgs dialogs, atklātība un pārredzamība.
Pasākumos, ko finansē atbilstīgi NANP, būtu jāiesaista vietējās pašvaldības, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība, tostarp jaunatnes organizācijas, lai izveidotu līdzdalīgu pārvaldību, kas varēs nodrošināt konsensu, uzticēšanos un taisnīguma izjūtu attiecībā uz NANP.
(8) (9) (10) (11) (12)
Konle-Seidl, R. un Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation (Jaunieši Eiropā: Covid-19 ietekme uz jauniešu ekonomisko un sociālo situāciju), Eiropas Parlaments, Luksemburga.
https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new Eurofound (2021), “Covid-19: ietekme uz nodarbinātību un darba dzīvi”, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga.
Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. un Vanhercke B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (To cilvēku piekļuve sociālajai aizsardzībai, kuri Eiropā strādā uz nestandarta darba līguma pamata un kā pašnodarbinātie).