6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/25
4.10.
EESK uzskata – jo agrīnākā vecumā cilvēkus var iesaistīt brīvprātīgo darbā, jo lielāka ir iespēja, ka viņi kļūs par sociāli iekļautiem un iesaistītiem pieaugušajiem, kuri sniegs savu ieguldījumu Eiropas nākotnes labā.
Jāveicina tādas iniciatīvas kā pakalpojumu apguves programmas skolās un ģimenes brīvprātīgais darbs.
Vajadzības gadījumā ir jāpielāgo tiesiskais regulējums, lai jaunieši un arī bērni varētu veikt brīvprātīgo darbu.
Jaunatnes organizācijām šajā procesā ir ļoti liela nozīme, tāpēc tām jāsaņem atbilstošs un pietiekams atbalsts no publiskā sektora iestādēm.
5.
Brīvprātīgo loma kopienā 5.1.
Nav šaubu, ka brīvprātīgie rada būtisku ekonomisko, vides un sociālo vērtību.
Bezpeļņas organizācijās brīvprātīgie bieži vien ir būtiski svarīgi, lai nodrošinātu uzdevumu efektīvu izpildi, jo viņi ir viens no svarīgākajiem šādu organizāciju resursiem.
Sabiedrībā viņus bieži atzīst kā šo struktūru darbības simbolu.
Daudziem, īpaši jauniešiem, brīvprātīgais darbs ir kaut kas īpašs.
Tā bieži ir pirmā darbība, kurā viņi var reaģēt uz reālām sociālām vajadzībām un spēj ātri saskatīt savas rīcības sekas kā iesaistīti pilsoņi, ievērojami samazinot sociālās atstumtības risku.
5.2.
Daudzos gadījumos iedzīvotājiem kļūst juridiski sarežģītāk risināt kopējas intereses jautājumus un iesaistīt cilvēkus kā brīvprātīgos, kas dod ieguldījumu sabiedrībā, necenšoties gūt personīgu labumu.
Ir jānodrošina pilsoniskās sabiedrības organizāciju tiesības apvienoties un saņemt publisko finansējumu, kā arī atbalsts tām.
EESK uzsver, ka publiskais finansējums pilsoniskās sabiedrības organizācijām lielā mērā veicina ne tikai to funkcijas un lomu sabiedrībā, bet arī to neatkarību un spēju nodrošināt iekšējos demokrātiskos procesus, kas ļauj atzīt un pārstāvēt dalībnieku vēlmes bez ārējas iejaukšanās.
5.2.1.
Labi funkcionējoša pilsoniskā sabiedrība ir veselīgas demokrātijas pazīme, un tā lielā mērā veicina dzīves kvalitāti, mieru un stabilitāti.
Līdzdalības demokrātija papildina pārstāvības demokrātiju, nevis to apdraud.
5.2.2.
Attiecībā uz organizācijām, kas koordinē brīvprātīgo darbību, publiskais finansējums ļauj gūt daudz lielāku labumu sabiedrībai – labumu, kam ir reāla ekonomiska vērtība, izmantojot īpašu sviras mehānismu.
5.3.
Eiropas iedzīvotāji arvien vairāk iesaistās īstermiņa brīvprātīgajā darbā, bieži vien gūstot skaidru personisku labumu, piemēram, veicot brīvprātīgo darbu festivālā vai koncertā, nevis uzņemas ilgtermiņa saistības, lai risinātu konstatētās vajadzības sabiedrībā.
EESK vēlas, lai politikas veidotāji darītu vairāk nolūkā veicināt brīvprātīgā darba kā sociālā kapitāla pievienoto vērtību, nevis tikai kā personisku iespēju vai mehānismu cilvēkresursu izdevumu ietaupīšanai.
Valsts iestādēm ir jāpalīdz brīvprātīgajiem un organizācijām, kas atbalsta viņu darbību, labāk parādīt savu vērtību un ietekmi, lai turpinātu piesaistīt brīvprātīgos, jo iedzīvotājiem ir arvien plašāka izvēle attiecībā uz to, kā pavadīt savu brīvo laiku.
5.4.
Covid-19 pandēmijas laikā daudzi politikas veidotāji un vienkāršie iedzīvotāji spēja saskatīt brīvprātīgā darba īpašo potenciālu un reālo ietekmi – gan strukturētus pasākumus, ko koordinē publiskā sektora iestāde vai organizācija, gan individuālus ad hoc pasākumus, kas veikti spontāni, pamatojoties uz vēlmi palīdzēt.
EESK izteica atzinību simtiem tūkstošu brīvprātīgo visā Eiropā, kuri pandēmijas dēļ 2020. gadā palīdzēja cilvēkiem, kuriem tas bija nepieciešams, piešķirot Pilsoniskās solidaritātes balvu (15) organizācijām un indivīdiem, kas iesaistījās ar Covid-19 saistītās brīvprātīgās darbībās.
5.5.
Strādājošajiem, kuriem nav standarta darba laika un darba dzīve nav īpaši stabila, ir sarežģītāk uzņemties ilgtermiņa saistības veikt brīvprātīgo darbu.
Piemēram, veikalu darbiniekiem, kuriem tikai 24 stundas iepriekš tiek paziņots, vai viņiem būs jāstrādā, ir ārkārtīgi sarežģīti uzņemties brīvprātīgā darba saistības.
Tas pats attiecas, piemēram, uz daudziem dežūrdarbiniekiem.
EESK norāda, ka brīvprātīgā darba organizācijas būtu jāatbalsta ar praktiskajām zināšanām, tostarp labām praksēm, par papildu spēju veidošanu, lai risinātu situāciju saistībā ar potenciālo brīvprātīgo mainīgo pieejamību un izstrādātu jaunus brīvprātīgo pārvaldības veidus.
5.6.
“Sociālās receptes” (16) ir veids, kā mazināt veselības problēmas bez farmaceitisko zāļu izrakstīšanas vai paralēli tai.
Brīvprātīgais darbs ir kļuvis par efektīvu un arvien populārāku “sociālo recepšu” shēmu daļu.
Pētījumi apliecina, ka brīvprātīgais darbs pozitīvi ietekmē garīgo veselību un ka brīvprātīgā darba veikšana “sociālo recepšu” ietvaros sniedz
(15) (16)
EESK Pilsoniskās solidaritātes balva.
The Healing Power of Social Prescribing un Policy Statement on Volunteering & Social Prescribing – CEV 2019.