6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/23
3.7.
Daudzi brīvprātīgie visā Eiropā ir iesaistīti darbībās, kas atbilst Eiropas Komisijas ilgtermiņa ES mēroga projektiem (kas ir ļoti svarīgi Eiropas nākotnei, piemēram, attiecībā uz vakcināciju, digitalizāciju, klimata jautājumiem, finanšu reformām, kodoljautājumiem, nodarbinātības reformām utt.).
Tā kā iedzīvotājiem pirms nozīmīgu ES iestāžu priekšlikumu atbalstīšanas ir jāiegūst faktiska un objektīva izpratne par tiem, EESK aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt brīvprātīgo veiktās darbības, kas var palīdzēt iegūt iedzīvotāju atbalstu svarīgiem ES projektiem, tostarp samazinot viltus un neobjektīvas informācijas risku.
3.8.
Projektu vienotas likmes un fiksētas summas finansējuma pieaugumam būtu jāļauj atzīt brīvprātīgo ieguldījumu kā līdzfinansējumu ES dotācijām.
Tomēr praksē tas nedarbojas labi, jo brīvprātīgo darbā ieguldīto laiku parasti nevar iekļaut organizāciju pārskatos.
Turklāt daudzas aģentūras, kas pārvalda ES dotācijas, prasa, lai maksājumu apstiprinājumi tiktu sniegti par vienotas likmes un fiksētas summas maksājumiem pilnā apmērā, kas ir pretrunā finansēšanas pieejas kā aprēķināšanas metodes nolūkam un idejai.
Šajā saistībā EESK atkārto 2006.
(11) un 2013.
(12) gadā pieņemtajos atzinumos izteiktos aicinājumus un pauž nožēlu par to, ka tie vēl nav pilnībā īstenoti.
EESK norāda, ka Eiropas Padomes finansēšanas programmās ir paredzēts mehānisms, lai iekļautu brīvprātīgajam darbam veltīto laiku kā līdzfinansējumu dotācijām.
3.9.
EESK stingri atbalsta Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsētu konkursu (13), ko Eiropas Brīvprātīgā darba centrs 2013. gadā uzsāka kā daļu no 2011. gada Eiropas Brīvprātīgā darba gada mantojuma un kurā vietējā brīvprātīgā darba politika un prakse ir sasaistīta ar Eiropas kontekstu, Eiropas vērtībām un ar politikas satvaru.
EESK aicina visas ES iestādes veicināt un atbalstīt šo iniciatīvu, īpašu uzmanību pievēršot arī par valsti zemākam līmenim, lai tuvinātu iedzīvotājus ES politikas veidotājiem un apliecinātu ES līmeņa atbalstu uz solidaritāti balstītām darbībām un aktīviem pilsoņiem, kas dod ieguldījumu Eiropas nākotnē.
EESK aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt tādas labas prakses izplatīšanu sabiedriskajā politikā, kas atbalsta brīvprātīgā darba pasākumus vietējā līmenī, it īpaši izmantojot piemērus no pašvaldībām, kas ir Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsētas konkursa kandidāti un uzvarētāji.
4.
Brīvprātīgā darba tendences 4.1.
EESK norāda, ka notiekošās demogrāfiskās pārmaiņas ietekmēs brīvprātīgo darbību turpmākajos gados.
4.1.1.
Eiropas sabiedrība noveco, un dzimstības līmenis ir zemāks.
Tas nozīmē, ka ir vairāk kvalificētu brīvprātīgo, kas ir pieejami ilgāku laiku, taču ir arī vairāk vecāka gadagājuma cilvēku, kuriem nepieciešams brīvprātīgo atbalsts, jo viņi dzīvo ilgāk.
Tomēr, samazinoties dzimstības līmenim, gados jaunāki cilvēki var nebūt pieejami brīvprātīgo darbam, un vajadzēs vairāk līdzbiedru projektu pieaugušajiem un gados vecākiem brīvprātīgajiem.
4.1.2.
Eiropā sabiedrība kļūst arvien daudzveidīgāka un mainās, un būs jādara vairāk, lai nodrošinātu sociālo iekļaušanu.
Dalībvalstis to visu nevar segt no publiskajiem līdzekļiem, un, pat ja tām tie būtu, runa nav tikai par naudu.
Lai nodrošinātu patiesu iekļaušanu, ir vajadzīga humānāka un solidārāka pieeja.
Šajā nolūkā ir vajadzīgi brīvprātīgie, kas darbojas, savstarpēji solidarizējoties.
Aicinām darīt vairāk, lai cīnītos pret vientulību un sniegtu sociālo dienestu atbalstu gadījumos, kad ģimenes ir vairāk izkliedētas dažādās valstīs un kontinentā.
EESK uzskata, ka iestādēm ES, dalībvalstu un vietējā līmenī jābūt tam gatavām un ka šajā procesā jāiekļauj labvēlīgu apstākļu radīšana brīvprātīgā darba paplašināšanai.
4.1.3.
Dalībvalstīs tiek iekasēts mazāk nodokļu un samazināts publisko struktūru budžets, taču tajā pašā laikā palielinās pieprasījums pēc pakalpojumiem.
Lielāka nevienlīdzība un nabadzība rada lielākas vajadzības iedzīvotājiem, taču tas kontrastē ar finansējuma samazināšanu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras – ar brīvprātīgo atbalstu – varētu daudz darīt, lai uzlabotu atsevišķu iedzīvotāju un ģimeņu stāvokli.
EESK norāda, ka ir jānodrošina labāks līdzsvars.
4.2.
EESK uzsver, ka pašreizējās izmaiņas dzīvesveidā un darbības veidos, kas gūst sociālo atzinību, vai nepieciešamība attīstīt jaunas prasmes, kas var būt profesionāli noderīgas jaunākajām paaudzēm, var radīt neatbilstību starp iedzīvotāju interesi par brīvprātīgo darbu un reālām brīvprātīgā darba iespējām un ka tādējādi brīvprātīgā darba līmenis var samazināties, neraugoties uz lielo “piedāvājumu un pieprasījumu”.
Šī situācija ir pastāvīgi jāuzrauga, lai ar laiku varētu veikt korekcijas publiskajā politikā.
(11) (12) (13)
SOC/243 “Brīvprātīga darbība: tās loma Eiropas sabiedrībā un tās ietekme” (OV C 325, 30.12.2006., 46. lpp.).
ECO/343 “Statistikas instrumenti brīvprātīgā darba novērtēšanai” (OV C 170, 5.6.2014., 11. lpp.).
Eiropas Brīvprātīgā darba galvaspilsēta – CEV.