6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/21
(valsts tautsaimniecībā nodarbināto skaitu) vai IKP”.
EESK ir arī aicinājusi veikt sagatavošanās darbus, kuru rezultātā, balstoties uz SDO pamatpriekšlikumu, būtu jānosaka detalizēti noteikumi pētniecības veikšanai Eiropas Savienībā.
EESK pauž nožēlu, ka kopš tā laika nav gūts nekāds progress kopējas sistēmas izveidē, lai noteiktu brīvprātīgā darba vērtību Eiropā.
Tāpēc Komiteja atkārtoti aicina Eiropas Komisiju rīkoties izlēmīgi, lai īstenotu EESK ieteikumus, uzsverot, ka bez uzticamiem datiem nav iespējams īstenot efektīvu politiku nevienā jomā.
2.6.1.
EESK uzsver, ka labāka datu vākšana, kas pārsniedz IKP un ekonomisko vērtību, lai aplūkotu, piemēram, cik daudz laika brīvprātīgie velta darbam, viņu vecumu, dzimumu, darbības jomas un pievienoto vērtību sabiedrībai kopumā, piemēram, veselību un labbūtību, dzīves kvalitāti un sociālās kohēzijas rādītājus, sniegtu vispārējus ieguvumus.
2.6.2.
Tikai daži valstu statistikas institūti ir uzsākuši un veikuši brīvprātīgo darba pētījumus, pamatojoties uz SDO metodoloģiju, un Polija ir vienīgā valsts, kuras valsts statistikas institūts jau divas reizes – 2011. un 2016. gadā – ir veicis šādus pētījumus, vēl viens pētījums ir plānots 2022. gada sākumā.
Saskaņā ar 2011. gada pētījumu brīvprātīgo darba vērtība bija aptuveni 2,8 % no IKP (5), bet saskaņā ar 2016. gada pētījuma aprēķiniem – aptuveni 1,2 % no IKP (6).
Šo lielo atšķirību izraisīja dažas izmaiņas metodoloģijā.
Viena no tām bija fakts, ka 2011. gadā jautājumi ietvēra brīvprātīgas darbības, ko respondents veica citā mājsaimniecībā dzīvojošu ģimenes locekļu labā, taču 2016. gadā šādas darbības netika ņemtas vērā.
Vēl viena atšķirība bija tā, ka 2011. gadā uzdotie jautājumi attiecās uz darbību visa 2010. gada laikā, savukārt 2016. gadā tika ņemts vērā tikai brīvprātīgais darbs, kas veikts četru nedēļu laikā pirmajā ceturksnī tieši pirms aptaujas.
Šis piemērs skaidri liecina, ka nav iespējams iegūt salīdzināmus datus, neizstrādājot Eurostat ierosinātu kopēju metodoloģiju ES līmenī.
2.7.
Brīvprātīgais darbs kā viena no skaidrākajām solidaritātes izpausmēm ir vērtīgs indivīdiem, kopienām, videi, ekonomikai un sabiedrībai kopumā.
Tas veicina un atvieglo sociālo iekļaušanu, veido sociālo kapitālu un pārveido sabiedrību.
Plaukstošas pilsoniskās sabiedrības veidošana ar apņēmīgiem brīvprātīgajiem var sniegt radošus un inovatīvus risinājumus kopējām problēmām.
Brīvprātīgais darbs veicina ekonomikas izaugsmi, un tādēļ tas ir īpaši un mērķtiecīgi jānovērtē gan ekonomikas, gan sociālā kapitāla ziņā.
Tam ir arī arvien lielāka nozīme vides aizsardzībā, un tas ir būtisks mācību avots daudziem brīvprātīgajiem.
Tādēļ publiskajai politikai, esot tieši vērstai uz brīvprātīgo atbalstīšanu, būtu arī jāatspoguļo nepieciešamība pēc brīvprātīgo darbu atbalstošas infrastruktūras ar pietiekamu un piemērotu finansējumu atbalsta pasākumiem, piemēram, mācībām un apdrošināšanas izmaksām.
3.
Brīvprātīgo darbības ES līmenī 3.1.
EESK pauž nožēlu, ka pēc Eiropas Brīvprātīgā darba gada (2011. gads) beigām brīvprātīgais darbs no Eiropas darba kārtības sāka pakāpeniski izzust.
Oficiālajos dokumentos tas bija minēts tikai epizodiski – ES palīdzības brīvprātīgo un Eiropas Solidaritātes korpusa izveides laikā un kā prioritāra tēma programmā “Eiropa pilsoņiem”.
3.2.
EESK uzsver, ka brīvprātīgā darba izpēte dalībvalstīs ir veikta tikai ierobežotā mērā.
Tajā ir aptverti dažādi brīvprātīgā darba aspekti (piemēram, dalības līmenis brīvprātīgajā darbā, iesaistīto personu demogrāfiskais profils un motivācija).
Šos pētījumus nav iespējams izmantot ES mērogā veiktai analīzei, jo trūkst konsekvences metodoloģiskajās pieejās, tostarp pat attiecībā uz brīvprātīgā darba definīciju, un pētījumi nav veikti vienlaicīgi.
Ziņojums, ko pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma 2010. gadā sagatavoja konsultāciju uzņēmums GHK (7), joprojām ir visjaunākais pieejamais datu avots, kas ir visaptverošs un vērtīgs, neraugoties uz tā ierobežojumiem datu salīdzināmības ziņā.
3.2.1.
GHK ziņojums atklāja, ka 22–23 % ES iedzīvotāju, kas vecāki par 15 gadiem, bija iesaistīti brīvprātīgajā darbā, kas definēts kā darbība, ko persona veic pēc savas brīvas gribas, galvenokārt nevalstiskā organizācijā bezpeļņas nolūkos.
3.2.2.
Vienlaikus ziņojumā norādīts, ka metodoloģisko atšķirību dēļ rezultātu novirze bieži var būt pat līdz 30–40 procentpunktiem.
(5) (6) (7)
Statistics Poland – Volunteering 2011.
Statistics Poland – Volunteering 2016.
GHK report on Volunteering in the European Union (ziņojums par brīvprātīgo darbu Eiropas Savienībā), GHK 2010.