C 152/196
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
4.7.
Dalībvalstis drīkst neietvert uzskaitē emisijas, ko izraisījušas ārkārtējas dabas parādības, piemēram, vētras, ugunsgrēki vai kaitēkļu invāzijas.
Steidzami ir jāpilnveido dabisku traucējumu uzraudzība mežos, lai būtu iespējams pareizi un efektīvi piemērot noteikumus par dabiskiem traucējumiem – tas ir tehniski sarežģīti, bet ārkārtīgi svarīgi.
Dalībvalstīm, pildot ziņošanas pienākumus, būtu jāievēro standartizēts protokols, kas nodrošinātu datu efektīvu vākšanu un interpretāciju un rīcībpolitikas efektīvu īstenošanu un plānošanu. 4.8.
Datu analīzē dalībvalstīs galvenokārt tiek izmantota informāciju no meža valsts reģistriem, kuri ir savstarpēji nesaistīti un dažkārt nepilnīgi vai neprecīzi.
Turklāt meža valsts reģistru inventarizācija visās dalībvalstīs nenotiek bieži.
EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu 2025. gadā veikt valstu reģistru datu visaptverošu novērtējumu, lai noteiktu precīzus mērķrādītājus laikposmam no 2026. gada līdz 2030. gadam. 4.9.
Ir nepieciešams atbalsts pētniecībai un attīstībai attiecībā uz meža biomasas ilgtspējīgāku ražošanu.
EESK jau ir norādījusi – “lai atbalstītu šīs nozares, ir vajadzīga intensīva pētniecība un inovācija, kā arī atlīdzība par oglekļa piesaistītāju radīšanu, kas ir pierādīta” (14).
EESK arī uzskata, ka katrai dalībvalstij būtu jāizstrādā īpaša nodokļu stimulu sistēma, kas atvieglotu pāreju, un iesaka pilnībā izmantot pieejamo KLP finansējumu. 4.10.
Lai nodrošinātu piekļuvi jaunākajām pieejamajām tehnoloģijām un digitālām prasmēm, kas sekmē ilgtspēju, ir arī nepieciešamas uzņēmējiem un darba ņēmējiem paredzētas kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas.
Eiropas zaļā kursa programma gūs panākumus tikai tad, ja to papildinās izglītības un apmācības programmas, kas uzlabos Eiropas darba ņēmēju prasmes, vienlaikus nodrošinot konkurētspēju un sociālo taisnīgumu.
Tāpēc EESK aicina sociālos partnerus un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas pilnībā iesaistīties paketes plānošanā un īstenošanā. 4.11.
EESK uzskata, ka MVU ir nepieciešams īpaši pielāgots, atbalstošs tiesiskais regulējums, kas palīdzētu tiem ieviest jauninājumus, palielināt darbības mērogu un ilgtspējīgi attīstīties.
Lai gan ir vairākas finansējuma iespējas pielāgošanās finansēšanai, EESK vēlreiz aicina “skaidrāk precizēt dažādās iespējas, kā arī ieviest ērti lietojamas procedūras, lai dalībnieku piekļuvi finansējumam nodrošinātu arī praktiski un savlaicīgi” (15). 4.12.
Visbeidzot, EESK pauž bažas par to, ka saistībā ar Eiropas zaļā kursa īstenošanu (ar paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” starpniecību) nav ņemts vērā sociālais aspekts un ka visvairāk tas skars iedzīvotājus, jo viņiem nāksies iegadāties jaunus automobiļus, maksāt vairāk par mājokļu siltumapgādi, kā arī par pašiem lētākajiem lidojumiem brīvdienās utt.
Tāpēc EESK pauž nopietnas bažas par to, ka pēc paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” īstenošanas mājsaimniecībām būs jāmaksā lielāki rēķini.
EESK ir arī dziļi pārliecināta, ka šīs pārejas laikā īpaša uzmanība jāpievērš reģioniem, rūpniecības nozarēm un darba ņēmējiem, kas saskarsies ar vislielākajām problēmām, un ka pāreja ir “jāīsteno, izmantojot konkurētspējīgu, sociāli taisnīgu un daudzpusēju pieeju, un ka ir jāievieš piemēroti instrumenti, lai panāktu pilsoniskās sabiedrības, tostarp visu iedzīvotāju, uzņēmumu un organizāciju, pilnīgu iesaistīšanos un atbalstu” (16).
Briselē, 2021. gada 8. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG
(14) (15) (16)
EESK atzinums par tematu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (OV C 374, 16.9.2021., 84. lpp.).
EESK atzinums par tematu “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija”.
EESK atzinums “Tīru planētu – visiem!
Stratēģisks Eiropas ilgtermiņa redzējums par pārticīgu, modernu, konkurētspējīgu un klimatneitrālu ekonomiku” (OV C 282, 20.8.2019., 51. lpp.).