6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/195
3.8.
Turklāt prasmju, zināšanu un atbalsta veicināšana lauksaimnieku un mežu apsaimniekotāju līmenī var palīdzēt virzīties uz to, lai tiktu īstenoti jauni ilgtspējīgas prakses veidi un progresīvas tehnoloģijas (piemēram, precīzā lauksaimniecība, kontrolētās mašīnu kustības lauksaimniecība, pienācīga atkritumu likvidēšana, atturēšanās no ķīmisku pesticīdu lietošanas, ģenētiskās daudzveidības saglabāšana zemes resursu izmantošanā utt.).
EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu ierosināt tiesisko regulējumu attiecībā uz oglekļa piesaisti lauksaimniecības nozarē.
3.9.
Ir vajadzīga pasaules mēroga koordinēta rīcība, lai reakcija pret klimata pārmaiņām būtu ātra un efektīva.
Kā norādīts 2021. gada IPCC ziņojumā (9), ir zinātniski pierādīts, ka nesenās biežās katastrofas Eiropā ir nepārprotami saistītas ar temperatūras paaugstināšanos un siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoma palielināšanos.
Turklāt ziņojumā norādīts, ka cilvēka darbības ietekmē “klimats ir kļuvis siltāks straujāk nekā jebkad vismaz pēdējo 2000 gadu laikā”.
Tāpēc EESK uzskata, ka papildus ES ieguldījumam ir nepieciešami mērķtiecīgi un efektīvi pasākumi starptautiskā līmenī, lai panāktu līdzdalību pasaules mērogā, taisnīgu sloga sadali un godīgu konkurenci.
4.
Īpašas piezīmes 4.1.
Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir lielisks un pārliecinošs solis, un tā vēlreiz apliecina ES ir vadošās pozīcijas cīņā pret klimata pārmaiņām.
Tas ir arī lielisks diskusiju temats, gatavojoties ANO 26. klimata pārmaiņu konferencei, kas notiks Glāzgovā un kurā ES būs jācenšas pārliecināt pārējās valstis, ka tām steidzami jāveic līdzīgi pasākumi.
EESK norāda, ka saskaņota pasaules mēroga rīcība ir vienīgais efektīvais veids, kā risināt klimata pārmaiņu problēmu, un ka sadarbība ar partneriem G7, G20 un citās starptautiskajās struktūrās ir solis pareizajā virzienā.
4.2.
Lauksaimniecības zemes platību samazināšanās augsnes degradācijas, urbanizācijas un nekopšanas dēļ jau daudzus gadus ir kompleksa problēma visās dalībvalstīs.
ES ilgtspējīgai attīstībai būtiska ir zemes izmantošanas plānošana, un EESK aicina īpašu uzmanību pievērst efektīvai dabas resursu izmantošanai it īpaši tāpēc, ka, iedzīvotāju skaitam palielinoties, zemes kļūst mazāk.
EESK jau ir ierosinājusi saskaņotu ES regulējumu lauksaimniecības zemes aizsardzībai (10).
4.3.
Lai palielinātu ražīgumu un oglekļa uzglabāšanu lauksaimniecības nozarē, EESK aicina plaši veicināt un atbalstīt ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses viedus, piemēram, augseku, organisko atkritumu reģenerāciju, precīzo lauksaimnie­ cību utt.
Ir jānodrošina arī nepieciešamās finansēšanas iespējas lauksaimniekiem un jāatjaunina informācija par labākajiem lauksaimniecības prakses veidiem un augsnes kvalitātes uzlabošanas iespējām.
Visbeidzot, visās dalībvalstīs ir rūpīgi jāpārvalda zemes resursi, nodrošinot pienācīgu līdzsvaru starp konkurētspēju un ilgtspēju.
4.4.
Eiropas Komisija 2021. gada martā publiskoja bioloģiskās ražošanas attīstības rīcības plānu (11) nolūkā palīdzēt dalībvalstīm līdz 2030. gadam sasniegt mērķrādītāju – 25 % lauksaimniecības zemes apsaimniekot bioloģiski.
EESK norāda, ka ir svarīgi palielināt bioloģiskās lauksaimniecības mērogu, kas lauksaimniecības nozarei ļautu ievērojami samaināt siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu un saglabāt biodaudzveidību.
EESK norāda arī uz citām zemes mākslīgas pārveidošanas riska samazināšanas iespējām, piemēram, agroekoloģiju, agromežsaimniecību, permakultūru, lauksaimnie­ cību, neizmantojot aršanu, utt.
4.5.
Skaitļi liecina, ka biomasas izmantošana siltumenerģijas ieguvei kopš 2000. gada ir divkāršojusies un pašlaik puse izstrādātās koksnes tiek izmantota šim nolūkam (12).
EESK uzskata, ka šī nelabvēlīgā ietekme uz mežiem ir izraisījusi sekvestrētā oglekļa apjoma neseno samazinājumu, un pauž viedokli – lai gan no koksnes ražotai bioenerģijai un cita veida bioenerģijai ir ļoti liela nozīme, to vajadzētu izmantot tikai tad, ja biomasa tiek ražota ilgtspējīgi.
Turklāt EESK jau ir norādījusi: lai “nepieļautu vidiskās integritātes apdraudējumu, emisijas no fosilā kurināmā, kuras radījušas citas nozares, nedrīkst kompensēt ar oglekļa dioksīda piesaistītājsistēmām, kas saistītas ar mežu, tādā veidā, kas samazinātu koksnes pieejamību bioekonomikas vajadzībām” (13).
4.6.
EESK norāda, ka ar biomasas importu ir saistīti konkrēti riski, uz kuriem ES regula neattiecas.
Tādēļ ir vajadzīgi visaptveroši starptautiski nolīgumi, lai vienotajā tirgū nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, savukārt ar ES tirdzniecības politikas palīdzību būtu jānovērš biomasas imports, kas izraisa atmežošanu izcelsmes valstīs.
(9) (10) (11) (12) (13)
IPCC – AR6 Climate Change 2021: Physical Science Basis.
EESK atzinums “Zemes izmantošana ilgtspējīgai pārtikas ražošanai un ekosistēmu pakalpojumiem” (OV C 81, 2.3.2018., 72. lpp.).
Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Par rīcības plānu, kā attīstīt bioloģisko ražošanu”, COM(2021) 141 final.
Forests sacrificed for EU climate policy.
EESK atzinums “Kopīgi centieni līdz 2030. gadam un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF)” (OV C 75, 10.3.2017., 103. lpp.).