C 152/194
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
2.5.
Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) nozare, uzturot un uzlabojot oglekļa piesaistītājus un uzkrājumus, var mazināt klimata pārmaiņas.
Komisija ir ierosinājusi rīcībpolitiku, kuras mērķis ir palīdzēt mežu apsaimniekotājiem nodrošināt, lai koksnes produktu ražošana notiktu klimatiski labvēlīgā veidā, un mudināt lauksaimniekus īstenot klimatiski pārdomātus un ilgtspējīgus lauksaimniecības prakses veidus.
3.
Vispārīgas piezīmes 3.1.
Eiropas pilsoniskā sabiedrība ir nopietni iesaistījusies cīņā pret klimata pārmaiņām un pilnībā piekrīt, ka ir jāievieš efektīvi un tūlītēji pasākumi.
EESK uzskata, ka valsts un privātajam sektoram ir jāpapūlas izprast nepieciešamību rīkoties nekavējoties un nodrošināt, lai pilsoņi un vietējās kopienas aktīvi iesaistītos un būtu ieinteresētas, kā arī ir jāveido papildu finansējums, lai atbalstītu pāreju uz mazoglekļa ekonomiku.
ES vairs nedrīkst šķiest laiku ilgstošām diskusijām.
3.2.
CO2 neto piesaiste ZIZIMM nozarē ir samazinājusies par piektdaļu (4), galvenokārt tāpēc, ka ir palielinājusies koksnes ieguve un trūkst stimulu.
Turklāt Eiropu ir skāruši nepieredzēti mežu ugunsgrēki un plūdi vienlaikus ar ārkārtīgi postošiem sausuma un karstuma periodiem.
Meži ir bijuši īpaši pakļauti kaitēkļu invāzijai, un ir notikusi nepārtraukta mitrāju degradācija.
Lai gan ar salīdzinoši nelielām izmaksām iespējams ievērojami paplašināt ar zemi saistītas oglekļa dioksīda piesaistītājsistēmas, ir jāintensificē pasākumi saistībā ar visiem zemes izmantošanas veidiem, tostarp meža un aramzemes apsaimniekošanas uzlabošana un apmežošana.
3.3.
EESK norāda, ka ir dažādi veidi, kā palielināt oglekļa sekvestrēšanu, tostarp zemes apsaimniekošana, mežu un citu dabisko ekosistēmu atjaunošana.
Klimata pārmaiņas un biodaudzveidības samazināšanās ir savstarpēji saistītas problēmas, un tās jārisina kopā.
Lai aizsargātu dabiskās ekosistēmas un lai ar zemes izmantošanu saistītās nozares varētu pildīt savu svarīgo sociālo un ekonomisko lomu, ir jānovērš dzīvotņu izzušana, piesārņošana, dabas resursu pārmērīga izmantošana un invazīvu sugu izplatīšanās.
3.4.
Dalībvalstīm būtu jāizstrādā valsts stratēģijas augstas kvalitātes kūdrāju saglabāšanai un atjaunošanai, jo tie dod plašas iespējas saglabāt un palielināt oglekļa uzkrājumu organiskajās augsnēs un nodrošināt biodaudzveidības atjaunošanu.
Tāpēc EESK ierosina noteikt, ka viens no svarīgākajiem mērķiem ir atjaunot augstas kvalitātes kūdrājus (izmantojot paludikultūru (5)) un mitrājus, un uzskata, ka mitrāju radītās emisijas būtu jāsāk uzskaitīt pēc iespējas drīzāk, nevis tikai no 2026. gada, kā to ierosinājusi Eiropas Komisija.
3.5.
Pētījumi norāda, ka lieli dabas ugunsgrēki gadu desmitiem ir palielinājuši oglekļa neto emisijas un kavējuši veģetācijas atjaunošanos.
Ūdens resursu apsaimniekošana, jo īpaši ūdens saglabāšana augsnē un uzkrāšana rezervuāros, var ievērojami uzlabot spēju mazināt ugunsgrēku apmēru un tos novērst.
Līdztekus tas uzlabo noturību pret intensīvām lietusgāzēm, plūdiem un sausumu.
Tāpēc EESK iesaka Komisijai stimulēt un atbalstīt ūdens resursu apsaimniekošanas politikas pilnveidi dalībvalstīs nolūkā palielināt lauksaimniecības ražīgumu un spēju sekvestrēt oglekli.
3.6.
Lauksaimnieki un mežu apsaimniekotāji ir jāmudina izmantot jaunus ilgtspējīgus darījumdarbības modeļus, kas veicina biodaudzveidību, un piemērot aprites ekonomikas noteikumus.
EESK jau ir aicinājusi izveidot vispusīgu un taisnīgu tiesisko regulējumu, kas “zemes īpašniekiem un apsaimniekotājiem dotu iespēju ekonomiskā ziņā jēgpilni īstenot efektīvus ZIZIMM pasākumus, kuri nenestu viņiem vienīgi zaudējumus” (6).
Tagad šī svarīgā stimulējošā regulējuma izstrāde ir katras dalībvalsts ziņā atbilstoši tās konkrētajiem apstākļiem.
EESK jau ir mudinājusi dalībvalstis “nodrošināt vērienīgas valstu augšupējas politikas un cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību šajā procesā valstu, reģionālā un vietējā līmenī” (7).
3.7.
Jāturpina diskusijas par to, kā apsaimniekojami meži un kuras koku daļas izmantojamas enerģijas ražošanai.
Lai gan Eiropas Komisijas priekšlikumā par Atjaunojamo energoresursu direktīvas (8) pārskatīšanu paredzēts aizliegums iegūt biomasu pirmatnējos mežos un ierobežojumi dažu koksnes veidu izmantošanai siltumenerģijas ieguvei, tajā nav atzīta pašreizējā labā prakse, saskaņā ar kuru dažādu veidi koki un dažādas koku daļas tiek izmantotas mērķim, kam tās ir vispiemērotākās, tādējādi radot vislielāko kopējo pievienoto vērtību un racionāli izmantojot dabas resursus.
EESK aicina visās dalībvalstīs izveidot valsts tiesisko regulējumu, kas veicinātu un stimulētu biomasas ilgtspējīgu ražošanu.
(4) (5) (6) (7) (8)
SWD(2021) 610 final.
Augkopība mitros apstākļos.
EESK atzinums par zemes izmantošanu, zemes izmantošanas maiņu un mežsaimniecību (ZIZIMM) (OV C 351, 15.11.2012., 85. lpp.).
EESK atzinums “Kopīgi centieni līdz 2030. gadam un zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF)” (OV C 75, 10.3.2017., 103. lpp.).
Eiropas Komisija, “Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārskatīšana”.