C 152/182
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
1.6.
EESK aicina Eiropas Savienību palīdzēt mazāk attīstītajām valstīm uzlabot to tehnoloģiskās iespējas, lai novērstu CBAM apiešanas risku.
1.7.
Importētajos produktos iegulto faktisko emisiju pareiza pārbaude būs izšķiroša CBAM taisnīgai ieviešanai.
EESK iesaka Komisijai izvirzīt konkrētas prasības pilnvarotām pārbaudes iestādēm.
1.8.
Komiteja norāda, ka Eiropai ir vajadzīga spēcīga rūpnieciskā pēda, kas ir pilnībā konkurētspējīga un klimatatbildīga.
1.9.
Vienlaikus ar likumdošanas procedūru Komisijai būtu jāveic ietekmes novērtējums par CBAM ietekmi, kas vērtības radīšanas ķēdē varētu rasties tās īstenošanas gaitā.
1.10.
CBAM ieviešana radīs būtiskas izmaiņas pasaules tirdzniecības sistēmā.
Eiropas Savienībai jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka CBAM nerada siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu citās pasaules daļās un, iespējams, papildu globālās emisijas.
CBAM nekādā veidā nedrīkst izraisīt ES deindustrializāciju.
Eiropas Savienībai savi klimata aizsardzības mērķi ir jālīdzsvaro ar reālo faktu, ka siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšana ir globāla problēma.
1.11.
CBAM politiskā dimensija nav pietiekami aplūkota.
Galīgie lēmumi par CBAM daudzējādā ziņā būs balstīti ne tikai uz debatēm Eiropas Savienībā, bet arī uz sarunām, kas būs jārīko ar tirdzniecības partneriem, lai vienotos par iznākumu un novērstu tirdzniecības konfliktu.
1.12.
EESK pauž pamatotas cerības, ka funkcionējoša CBAM sistēma stabilizēs nodarbinātību klimatam labvēlīgos uzņēmumos un nozarēs, kas kādreiz bija oglekļietilpīgas.
Tomēr Komiteja brīdina arī par to, ka CBAM darbība varētu ciest neveiksmi saistībā ar ETS sistēmu.
Pilnīga bezmaksas kvotu piešķiršanas atcelšana un CBAM vienlaicīga ieviešana varētu Eiropas Savienībā izraisīt darbvietu ievērojamu zudumu.
1.13.
Ar CBAM tiks atbalstīts ES klimata mērķu vērienīgums un nākotnē arī lielāks rūpnieciskās pēdas nospiedums Eiropā.
Ieviešot CBAM, pārejas periodā un pēc tā jāņem vērā nenoliedzami riski, piemēram, grūtības pārbaudīt trešo valstu sniegto informāciju par CO2emisijām un iespējama noteikumu apiešana.
2.
Komisijas priekšlikuma kopsavilkums 2.1.
Komisija 14. jūlijā publicēja paketi ““Gatavi mērķrādītājam 55 %”: ES 2030. gadam nospraustā klimata mērķrādītāja sasniegšana ceļā uz klimatneitralitāti” (1), kurā ietverts priekšlikums par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (CBAM) (2), kas ir cieši saistīts ar Emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) direktīvas pārskatīšanu (3).
Pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” izriet no 2019. gada 15. decembra paziņojuma par Eiropas zaļo kursu (4).
2.2.
Priekšlikumā paredzēts, ka vairāku rūpniecības ražojumu un elektroenerģijas importam jāpiemēro “nosacīta ETS”.
Pirmajā posmā tiek aptvertas šādas nozares: cements, tērauds, mēslošanas līdzekļi, alumīnijs un elektroenerģija.
2.3.
Runājot par materiāliem ar intensīvāku pakārtoto apstrādi, jānorāda, ka priekšlikumā jau ir iekļauti daudzi pakārtotie produkti.
Tomēr priekšlikumā tiek norādīts uz “kompleksiem ražojumiem”, kas varētu paplašināt priekšlikuma darbības jomu.
2.4.
(1) (2) (3) (4)
CBAM administratīvais slogs gulstas uz Komisiju, dalībvalstīm un importētājiem, kas ieved preces ES tirgū.
COM(2021) COM(2021) COM(2021) COM(2019)
550 564 551 640
final. final. final. final.