C 152/178
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.3.
Ir arī jāņem vērā, kā klimata jautājumi tiek risināti visā pasaulē, un jāizvairās no atšķirībām, kas Eiropas uzņēmumus var nostādīt neizdevīgākā situācijā un/vai radīt sociālas problēmas, piemēram, enerģētisko vai mobilitātes nabadzību.
EESK pauž nožēlu par to, ka šīm problēmām ir veltīts pārāk maz uzmanības un ka piedāvātie risinājumi nešķiet pietiekami.
3.4.
Runājot par sociālo ietekmi, ir skaidrs, ka būs vajadzīga pārkvalifikācija un kvalifikācijas celšana, lai darbaspēkam dotu iespējas pielāgoties un nodrošināt atbilstību jaunajām prasmju vajadzībām.
Turklāt ietekme uz mājsaimniecībām, piemēram, augstākas elektroenerģijas un mobilitātes izmaksas, visticamāk, izraisīs enerģētisko nabadzību un mobilitātes nabadzību, kas ir īpaši izplatīta tālākos un mazapdzīvotos reģionos.
Ir plānots risināt šīs problēmas, izmantojot dažādus seku mazināšanas pasākumus, kurus galvenokārt finansēs no ETS ieņēmumiem, tostarp tiem, kas paredzēti dalībvalstīm un ierosinātā Sociālā klimata fonda finansēšanai.
EESK atzīmē, ka šo problēmu risināšanai pieejamie resursi būs atkarīgi no tā, kas notiks ar priekšlikumiem, kurus likumdevēji vēl izskata.
EESK uzskata, ka šo problēmu risināšanas izmaksas būs ievērojamas un ilgstošas.
Tāpēc EESK arī pauž šaubas par to, vai pieejamie resursi būs pietiekami, pat ja finansēšanas priekšlikumi tiks apstiprināti bez būtiskiem grozījumiem, ņemot vērā iesaistīto personu skaitu un laiku, kas nepieciešams paredzētajai pārejai.
3.5.
Paātrinātais temps un augstie mērķi samazināt CO2 emisijas, kā arī siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu mazāka pieejamība pozitīvi ietekmēs vidi, taču radīs arī augstākas izmaksas visās nozarēs, uz kurām attiecas ETS sistēma.
Lai gan izmaksu ietekmi mazinās bezmaksas kvotu pieejamība un dažās nozarēs oglekļa ievedkorekcijas mehānisms, šie pasākumi neattieksies uz visām nozarēm, kuras izmanto enerģiju dažādos procesos un kuras iekšējā tirgū saskarsies ar trešo valstu konkurenci.
Turklāt minētie pasākumi nepasargās ES uzņēmumus no nelabvēlīgiem konkurences apstākļiem ārējos tirgos, jo palielināsies izmaksas.
3.6.
EESK vērš uzmanību arī uz to, ka joprojām nav atrisināts jautājums par to, vai bezemisiju produkti kļūs pietiekami pievilcīgi, lai kompensētu ETS radīto izmaksu atšķirību, un vai pasaules tirgos kopumā tiks ieviesti pasākumi, kuru ietekme uz izmaksām būs līdzvērtīga ETS ietekmei.
Pretējā gadījumā Eiropas uzņēmumu konkurētspēja pasaules tirgos var kļūt problemātiska.
Tas rada jautājumu, vai uz trešām valstīm eksportējamie produkti vai pakalpojumi būtu jāatbrīvo no ETS vai jāapsver citi atbalsta pasākumi.
Jāšaubās, vai inovācijai paredzētais atbalsts, kas, šķiet, ir vienīgais atbalsta pasākums, kurš ir saderīgs ar PTO sistēmu, ir pietiekams, lai atrisinātu iespējamo konkurētspējas problēmu.
3.7.
Vēl viens jautājums ir, vai ETS izmaiņu izraisītais izmaksu pieaugums var nelabvēlīgi ietekmēt ekonomikas atlabšanas izredzes pēc Covid-19 krīzes.
EESK nav pārliecināta, ka šis risks ir pietiekami ņemts vērā.
3.8.
EESK ar gandarījumu norāda, ka ETS priekšlikumā paredzēts ETS sistēmas ieņēmumus izmantot dažādos veidos – izmantojot Komisijas pašu resursus vai saskaņā ar noteikumiem par dalībvalstu ieņēmumu izmantošanu, lai veicinātu ilgtspējību, tostarp sociālo ietekmi pārejā uz oglekļneitrālu sabiedrību.
3.9.
EESK uzsver, ka iepriekš minētās piezīmes būtu jāuztver nevis kā šaubas par steidzamo nepieciešamību rīkoties, lai mazinātu emisiju negatīvo ietekmi uz klimatu, bet gan kā brīdinājums par negatīvas ietekmes risku gan sociālajā, gan konkurētspējas jomā, ja iepriekš minētie jautājumi netiks risināti un atrisināti.
Jūras transporta iekļaušana 3.10.
EESK atzinīgi vērtē to, ka uz visiem kuģiem, kas ierodas ES ostās vai izbrauc no tām, attieksies vienādi noteikumi.
Tomēr ES kuģu īpašnieku vai operatoru, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības ETS, izmaksas būs augstākas nekā konkurentiem, kas nāk no trešām valstīm un dažkārt ar sociālā dempinga starpniecību samazina izmaksas.
ES nedrīkst ignorēt ietekmi, ko rada ES kuģniecības konkurētspējas mazināšanās.
3.11.
Būtu arī jāņem vērā, ka jūras transports ir viena no nozarēm, kurās CO2 emisiju samazināšana ir īpaši sarežģīta un dārga, un tāpēc jūras transporta iekļaušana varētu izraisīt vispārēju emisiju kvotu cenu pieaugumu, ietekmējot ETS nozaru konkurētspēju kopumā.