6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/175
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757” (COM(2021) 551 final – 2021/0211 (COD)) un “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Lēmumu (ES) 2015/1814 groza attiecībā uz kvotu apjomu, kurš līdz 2030. gadam jāieskaita Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezervē” (COM(2021) 571 final – 2021/0202 (COD)) (2022/C 152/29)
Ziņotājs: Stefan BACK
Atzinuma pieprasījums
Eiropas Parlaments, 13.9.2021.
Padome, 20.9.2021.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punkts un 304. pants
Atbildīgā specializētā nodaļa
Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa
Pieņemts specializētās nodaļas 25.11.2021. sanāksmē Pieņemts plenārsesijā
8.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
219/3/13
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
EESK atzinīgi vērtē mērķi paātrināt un pastiprināt CO2 emisiju samazinājumu, lai sasniegtu Eiropas Klimata aktā un Eiropas zaļajā kursā noteiktos mērķus, un pilnībā atbalsta visaptverošo mērķi līdz 2030. gadam samazināt CO2 emisijas par 55 % un līdz 2050. gadam izveidot oglekļneitrālu ekonomiku.
1.2.
EESK atbalsta ierosinātos pasākumus un tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ar plānoto pāreju saistītās problēmas tiktu pienācīgi risinātas un atrisinātas.
Komiteja uzskata, ka tas ir būtisks panākumu priekšnosacījums.
1.3.
Tāpēc ir svarīgi ļoti rūpīgi analizēt ierosināto pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz Eiropas rūpniecības un pakalpojumu sniedzēju konkurētspēju gan oglekļietilpīgās nozarēs, gan kopumā un veikt pasākumus, lai iespējami novērstu negatīvu ietekmi uz ekonomiku un negatīvu sociālo ietekmi, piemēram, bezdarbu, enerģētisko nabadzību vai mobilitātes nabadzību.
1.4.
EESK norāda, ka resursi, kas būs pieejami prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai un no ETS priekšlikuma izrietošo nelabvēlīgo sociālo seku novēršanai, būs atkarīgi no tā, kāds lēmums tiks pieņemts par priekšlikumiem, kurus likumdevēji vēl izskata, tostarp par Sociālā klimata fonda izveidi.
Lai gan EESK šos priekšlikumus kopumā atbalsta, tā tomēr pauž šaubas par to, vai pieejamie resursi būs pietiekami, pat ja finansēšanas priekšlikumi tiktu apstiprināti bez būtiskiem grozījumiem.
1.5.
Ir arī jāņem vērā, kā klimata jautājumi tiek risināti visā pasaulē, un jāizvairās no atšķirībām, kas var nostādīt Eiropas uzņēmumus neizdevīgākā situācijā.
Šajā saistībā EESK norāda, piemēram, uz savu atzinumu par oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OIM).