6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/173
4.
Īpašas piezīmes: meža ekonomiskā un sociālā nozīme 4.1.
Meži palīdz apmierināt visdažādākās ikdienas vajadzības, nodrošinot izejvielas rūpniecības un patēriņa produktiem, telpu atpūtai un veselīgu pārtiku tiešai lietošanai mājsaimniecībās.
Tādējādi mežiem ir būtiska nozīme gan ar mežu saistītajā, gan cita veida bioekonomikā, turklāt tie veicina veselību un garīgo labklājību.
4.2.
Ar mežu saistītās bioekonomikas pamatā ir dažādas vērtības ķēdes, kas aptver meža īpašniekus un dažādas nozares un pakalpojumus – sākot ar meža tehnikas un koksnes pārvadājumu pakalpojumu sniedzējiem līdz pat kokapstrādes uzņēmumiem un sākot ar vietējiem mikrouzņēmumiem, kooperatīviem un MVU līdz pat lieliem starptautiskiem uzņēmumiem.
Līdz ar to ar mežu saistītā bioekonomika nodrošina darbvietas daudzās jomās un dažādās vietās, un tam ir liela nozīme lauku apvidos.
4.3.
Lielāko daļu apaļkoku Eiropas Savienībā izmanto kā rūpnieciskās izejvielas (baļķus un papīrmalku), savukārt koksnes kā kurināmā izmantošana dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras (5).
Tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc tradicionālajiem un jaunajiem koksnes izstrādājumiem, izņemot iespiedpapīru, pasaulē palielināsies.
EESK iesaka rūpēties, lai normas un standarti nekavētu, bet gan veicinātu koksnes izstrādājumu un konstrukciju izmantošanu, vienlaikus arī nodrošinot, lai patērētāji ar piemērota marķējuma palīdzību tiktu pareizi informēti par iespējamu nekoksnes materiālu esamību šajos produktos.
4.4.
Pašreizējā paraugprakse liecina, ka dažādu veidu koki un dažādas koku daļas tiek izmantotas tādiem mērķiem un produktiem, kuriem tās ir vislabāk piemērotas, un tādējādi, neizšķērdējot dabas resursus, rada vislielāko pievienoto vērtību.
Liela daļa no meža sniegtajiem energoresursiem tiek iegūta no meža retināšanas un mežizstrādes vai kokapstrādes procesā iegūtajiem koksnes atlikumiem un blakusproduktiem.
Celulozes rūpnīcas ir labs piemērs ražotnēm, kas kā blakusproduktu ražo elektroenerģiju un siltumu.
Turklāt blakusprodukti un atlikumi tiek izmantoti kā izejvielas esošajos rūpnieciskajos procesos un arvien biežāk – arī jaunu bioproduktu ražošanā.
4.5.
EESK uzsver, ka ir svarīgi intensīvi izstrādāt tehnoloģijas un risinājumus ilgtspējīgai un klimatnoturīgai biomasas ražošanai, energoefektivitātei un izejvielu izmantošanas efektivitātei, kā arī aprites ekonomikas iedzīvināšanai visās ar mežu saistītajās vērtības ķēdēs.
Digitālajām tehnoloģijām, tostarp mākslīgajam intelektam, piemīt ievērojams potenciāls atbalstīt meža apsaimniekošanas, rūpniecisko procesu, loģistikas un piegādes ķēdes partneru mijiedarbības attīstību un optimizāciju.
4.6.
Visprogresīvākie jauninājumi palīdz radīt jaunus materiālus un produktus, tostarp bioloģiskas ķimikālijas, modernas biodegvielas un tekstilšķiedras, no kurām dažas ir mazā apjomā ražoti produkti ar augstu pievienoto vērtību.
Tā kā jaunu produktu izstrāde bieži notiek pašreizējās ražošanas ietvaros, tradicionālajās ražošanas vienībās tiek veidotas jaunas uzņēmējdarbības ekosistēmas, kurās iesaistīti visdažādākie uzņēmumi, jo īpaši MVU.
4.7.
Prasmju pilnveide ir viens no priekšnoteikumiem, lai ar mežu saistītās nozarēs īstenotu digitālo un zaļo pārkārtošanos.
Tā ir nepieciešama arī kā līdzeklis, ar kura palīdzību panākt, lai neviens nebūtu palicis ārpus uzmanības loka.
Jaunais pieprasījums pēc prasmēm ir jāņem vērā arodmācību un universitātes studiju, kā arī kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas jomā.
Turklāt ir vajadzīgi praktiski konsultāciju pakalpojumi, lai palīdzētu uzņēmumiem, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, izpildīt jaunās prasības.
4.8.
EESK uzsver sociālā dialoga nozīmi prasmju pilnveidē un darba aizsardzībā.
ESF+ finansējuma piešķiršana kvalitatīvu darbvietu un pienācīgu darba apstākļu veicināšanai koksnes resursu bioekonomikā var palīdzēt apkarot nabadzību un samazināt migrāciju no lauku apvidiem.
Nabadzības mazināšana arī palīdz samazināt koku nelikumīgu izciršanu, it īpaši apkures vajadzībām.
4.9.
Tā kā ar mežu saistītās darbvietās pārsvarā strādā vīrieši un tā kā šajās darbvietās strādājošo vidējais vecums ir salīdzinoši liels, ir svarīgi nozarei piesaistīt vairāk sieviešu – gan darba ņēmēju, gan uzņēmēju statusā –, kā arī vairāk jauniešu.
Šajā nolūkā būs jāsadarbojas un jāveido mežsaimniecības un uz koksnes resursiem balstīto nozaru tēls, kā arī jāpalielina sabiedrības informētība par iespējām, ko sniedz modernā bioekonomika.
Ir vajadzīga arī spēcīga sabiedrības komunikācija par mežu dzīvotspējas un noturības uzlabošanas veidiem un priekšnoteikumiem.
(5)
https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/12069644/KS-FK-20-001-EN-N.pdf/a7439b01-671b-80ce-85e44d803c44340a?t=1608139005821