C 152/172
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.
Īpašas piezīmes: meža nozīme klimata pārmaiņu un biodaudzveidības jomā 3.1.
Mežiem ir ievērojama loma dabiskajos procesos – oglekļa, ūdens un barības vielu aprites ciklu kontrolē, augsnes veidošanā un biodaudzveidības saglabāšanā.
No otras puses, paši meži ir ļoti neaizsargāti pret klimata pārmaiņu ietekmi. 3.2.
Pēdējo gadu desmitu laikā ES ir palielinājusies kopējā mežu platība un aizsargājamo mežu platība – koksnes apjoma pieaugums pārsniedz izciršanas apjomu – un meži ir liels oglekļa piesaistītājs (2).
Turpretim pasaules mērogā turpinās atmežošana, jo īpaši tropu apgabalos, padarot šos mežus par emisiju avotu un ievērojami veicinot biodaudzveidības samazināšanos (3).
Tāpēc EESK uzsver, ka ir jāņem vērā arī meža globālā nozīme, un aicina ES aktīvi veicināt tādu starptautisku nolīgumu īstenošanu pasaules mērogā, kas sekmē meža aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu. 3.3.
Mežiem un ar mežu saistītajai bioekonomikai ir daudzējāda nozīme klimata pārmaiņu mazināšanā: tie nodrošina oglekļa sekvestrēšanu un uzglabāšanu, kā arī fosilo izejvielu, enerģijas un produktu aizstāšanu.
No tā izriet, ka starp dažādiem pasākumiem pastāv sinerģijas un kompromisa iespējas (4).
Tādēļ EESK uzsver, ka, meklējot ilgtspējīgākos risinājumus, lai izveidotu ekonomiku, kurā vairs netiek izmantots fosilais kurināmais, visi šie mehānismi ir jāapsver holistiskā veidā. 3.4.
Oglekļa sekvestrēšana nav tikai meža zemes platības jautājums, bet galvenokārt meža pieauguma un spēcīgas fotosintēzes jautājums.
Līdztekus pirmreizējai un atkārtotai apmežošanai mežu aktīva apsaimniekošana, izmantošana un atjaunošana arī ir būtiski svarīga, lai izmantotu meža kā oglekļa piesaistītāja potenciālu. 3.5.
Meža nozīme oglekļa uzglabāšanas jomā ir daudzveidīga, jo ogleklis tiek uzglabāts ne vien kokos un augsnē, bet arī koksnes izstrādājumos.
Ilglaicīgi koksnes izstrādājumi, piemēram, ēkas un augstas kvalitātes mēbeles, šajā ziņā ir efektīvākie risinājumi.
Meža nozares produkti, kuru aprites cikls ir īsāks, arī uzglabā oglekli līdz brīdim, kad tos pārstrādā.
Turklāt, ja fosilo izejvielu aizstāšanai izmanto ar meža nozari saistītas atjaunojamās izejvielas, tiek novērsta oglekļa izdalīšanās no tā krātuvēm. 3.6.
EESK arī aicina rūpīgi pievērsties mežu neaizsargātībai pret klimata pārmaiņām un pielāgošanās nepieciešamībai, jo sasilšana izmaina koku un visu dzīvo organismu stāvokli un ir saistīta ar mežos notiekošajām katastrofām, ko izraisa sausums, ugunsgrēki, vētras un kaitēkļi.
No otras puses, meži veicina pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinot aizsardzību pret eroziju, zemes nogruvumiem un plūdiem. 3.7.
Meži, tostarp apsaimniekoti meži, ir būtiski svarīgi biodaudzveidībai, jo tie nodrošina dzīvotnes lielākajai daļai sauszemes biodaudzveidības pārstāvju.
Biodaudzveidību var saglabāt dažādos veidos: aizsargājot apdraudētās sugas, izveidojot aizsargājamas teritorijas, kurās ir atļauta ierobežota cilvēka darbība vai arī tā ir pilnībā aizliegta, vai īstenojot mežu apsaimniekošanas praksi, kas mežu sociālekonomiskās izmantošanas laikā ļauj saglabāt biodaudzveidību. 3.8.
Ņemot vērā to, ka lielākā daļa mežu tiek apsaimniekoti, EESK uzsver, cik svarīga ir integrēta pieeja meža apsaimniekošanai un biodaudzveidības aizsardzībai, kas ļauj kombinēt mežu daudzveidīgās funkcijas.
Komiteja atzīst uz tirgu balstītus un brīvprātīgus biodaudzveidības aizsardzības un oglekļa sekvestrēšanas pasākumus, ko īsteno mežu īpašnieki, un atbalsta šādu pasākumu kreditēšanas shēmu izpēti un izstrādi. 3.9.
Mežu oglekļa sekvestrēšanas spēja un biodaudzveidība dalībvalstīs ievērojami atšķiras.
Atšķirības daļēji ir saistītas ar dažādiem dabas apstākļiem un daļēji izriet no meža apsaimniekošanas un izmantošanas veida laika gaitā.
Tādējādi arī nepieciešamība aizsargāt un atjaunot mežus ES atšķiras, un tas ir jāatzīst, nosakot atjaunojamās vai aizsargājamās meža platības. 3.10.
EESK mudina turpināt pētīt mežos notiekošos fizikālos, ķīmiskos un bioloģiskos procesus un saikni starp klimata pārmaiņām, meža ekosistēmām un cilvēka darbībām un panākt, lai meža apsaimniekošana būtu balstīta uz zinātniskiem apsvērumiem.
Ir svarīgi arī sistemātiski uzraudzīt un apmainīties ar datiem par mežu stāvokli, pilnībā izmantojot digitālo rīku un sistēmu sniegtās iespējas un vienlaikus nodrošinot pienācīgu datu aizsardzību un uzticamību. 3.11.
EESK atbalsta iniciatīvu par trīs miljardu koku stādīšanu kā praktisku demonstrējumu projektu, kas ietver atbilstošu teritoriju un sugu plānošanu, cilvēkresursu un finanšu resursu piešķiršanu, stādīšanas un apsaimniekošanas darbības un rūpīgu attīstības un rezultātu uzraudzību.
Šādi pirmreizējas apmežošanas pasākumi nedrīkst apdraudēt zemes izmantošanu pārtikas ražošanai vai ignorēt nepieciešamību dažviet saglabāt atklātu ainavu.
(2) (3) (4)
https://forest.eea.europa.eu/news/summary-for-policy-makers-state-of-europe2019s-forests-2020 http://www.fao.org/state-of-forests/en/ https://ec.europa.eu/jrc/en/science-update/forest-based-bioeconomy-and-climate-change-mitigation-trade-offs-and-synergies