6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/169
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jauna ES Meža stratēģija 2030. gadam”” (COM(2021) 572 final) (2022/C 152/28)
Ziņotājs: Simo TIAINEN
Atzinuma pieprasījums
Eiropas Komisija, 10.8.2021.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants
Atbildīgā specializētā nodaļa
Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa
Pieņemts specializētās nodaļas 25.11.2021. sanāksmē Pieņemts plenārsesijā
8.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
227/1/6
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
Savā jaunajā ES meža stratēģijā 2030. gadam Eiropas Komisija pamatoti norāda, ka mežiem ir daudzējāda loma un tiem piemīt būtisks ekonomiskais, sociālais un vidiskais potenciāls.
Mežu dzīvotspējai un veselībai ir būtiska nozīme gan vides, gan klimata apsvērumu dēļ, kā arī ar mežu saistītās ekonomiskās attīstības un cilvēku labklājības uzlabošanas ziņā.
Komiteja atzīst, ka meža stratēģijā ir analizētas ekonomiskās un sociālās iespējas, tomēr tas ir jādara visaptverošākā veidā.
EESK konstatē arī to, ka nav atbildes, kā kompensēt mežu un līdz ar to arī mežu īpašnieku sniegtos nekomerciālos ekosistēmu pakalpojumus.
Stratēģijā ir aprakstīti tikai daži pozitīvi piemēri, un Komiteja prasa nākotnē meklēt tiešām pārliecinošu un ilgtspējīgu risinājumu.
1.2.
Meža stratēģijai būtu jāapvieno dažādās politikas jomas un stratēģijas, kas attiecas uz mežiem un ar mežu saistīto bioekonomiku.
EESK arī uzsver, ka ir svarīgi pieņemt lēmumus pareizā līmenī, saskaņā ar attiecīgajām kompetencēm un subsidiaritātes principu.
Tā kā meži Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgi, viena pareizā risinājuma nav.
Tāpēc kopīgo mērķu sasniegšanas nolūkā mežu apsaimniekošanu un tās plānošanu vislabāk iespējams organizēt nacionālā līmenī.
Savukārt Eiropas Savienības līmeņa satvars ir vajadzīgs, ņemot vērā ar vienoto tirgu, vidi un klimatu saistītus jautājumus, kurus nav iespējams atrisināt tikai ar nacionāla mēroga pasākumiem un kuru risināšanai bieži vien ir vajadzīgi arī starptautiski pasākumi.
1.3.
Ir vajadzīga ciešāka sadarbība visos politikas veidošanas līmeņos, un EESK uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp uzņēmumi, arodbiedrības un vides organizācijas, ir cieši jāiesaista stratēģijas turpmākajā izstrādē un uzraudzībā, uzsverot meža īpašnieku, nozares un darba ņēmēju būtisko lomu ilgtspējīgā meža apsaimniekošanā un ar mežu saistītajā bioekonomikā.
1.4.
EESK aicina nodrošināt saskaņotību, noteiktību, stabilitāti, skaidrību un konsekvenci politikas satvarā un tiesiskajā regulējumā.
Ir būtiski nesākt iniciatīvas, kas pārklātos ar pašreizējām plaši pieņemtajām ilgtspējības definīcijām, principiem, kritērijiem, rādītājiem, pamatnostādnēm un shēmām vai būtu pretrunām tām.
Īpašuma aizsardzība un brīva uzņēmējdarbība arī ir atbalstāmi principi.
1.5.
Tā kā ir daudz neskaidru jautājumu, EESK aicina veikt visaptverošu stratēģijas ietekmes novērtējumu, lai noteiktu tās ietekmi uz tirgus apstākļiem, lauku apvidiem un dažādajām finansējuma vajadzībām tādās jomās kā pētniecība un inovācija, prasmju pilnveide, infrastruktūra, klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi, kā arī biodaudzveidības veicināšana.