C 152/162
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
resursu sinerģiju un izmantot to iespējami efektīvi.
Vienlaikus Sociālā klimata fonda izveide ir jāaplūko saistībā ar visu paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %”.
3.3.
EESK norāda, ka paredzētie klimata pasākumi un to ietekme var vēl vairāk saasināt jau pastāvošo nevienlīdzību.
EESK aicina Komisiju, Padomi un Parlamentu klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu centrā izvirzīt taisnīgas pārkārtošanās principu.
3.4.
Paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” paredzētie pasākumi un pārveides darbības izraisīs milzīgas pārmaiņas un nedrīkst atstāt novārtā sociālo un ekonomisko stāvokli atsevišķās dalībvalstīs.
Pretējā gadījumā tiks apdraudēts sabiedrības atbalsts šiem pasākumiem.
Dalībvalstu līmenī jau tagad jāapspriež un jāīsteno pasākumi, kas papildina šo paketi.
Lai panāktu taisnīgu ekoloģisku pārveidi, jākoncentrējas uz pārkārtošanos, kas taisnīga visiem.
3.5.
Fonda apjoms laikposmā no 2025. līdz 2032. gadam sasniegs 72,2 miljardus EUR, un tā finansēšanai paredzēts izmantot 25 % no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieņēmumiem transporta un ēku nozarē.
Salīdzinājumā ar problēmām, ko rada šāda emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas paplašināšana, šis apjoms ir ļoti neliels.
EESK uzskata, ka augstāku oglekļa cenu noteikšanas mērķis jebkurā gadījumā nav palielināt ieņēmumus, bet gan virzīt tirgus norises uz mazemisiju tehnoloģijām.
Tāpēc tas ir spēcīgs arguments, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānodrošina papildu finanšu resursi.
Turklāt 2032. gada termiņš nešķiet pārliecinošs.
3.6.
Ieinteresētās personas, tostarp sociālie partneri, kas pārstāv darba devējus un darba ņēmējus, skeptiski un pat negatīvi vērtē emisiju tirdzniecības ieviešanu arī ēku un autotransporta jomā, norādot uz paredzamo sociālo un ekonomisko ietekmi, ko siltumapgādes un degvielu cenu pieaugums radīs uz finansiāli mazaizsargātām mājsaimniecībām, mazaizsargātiem vidējiem, maziem un mikrouzņēmumiem un transporta izmantotājiem.
Par katru cenu jānovērš risks, ka iedzīvotāji varētu netikt iesaistīti Eiropas klimata politikas veidošanā kopā ar mums un ka varētu sākties plaši protesti, piemēram, tādi kā “dzelteno vestu” protesti.
Šajā saistībā Komisijai būtu rūpīgi jāpārskata savi plāni.
3.7.
EESK pauž nožēlu par to, ka Komisija nav analizējusi tiesību aktu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietekmi ne uz atsevišķām dalībvalstīm, ne uz dažādām nozarēm.
Komiteja uzskata, ka par Sociālā klimata fonda izveidi vajadzēja veikt īpašu ietekmes novērtējumu.
3.8.
Mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem jau pašreizējā sistēmā saskaras ar dažādām grūtībām – papildus to īstermiņa atbalstam ir vajadzīgi ilgtermiņa un tādējādi ilgtspējīgi risinājumi.
EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīgs stabils finansējums ES līmenī, lai mazinātu klimata pasākumu sociālekonomisko ietekmi un nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos.
Tāpēc EESK uzskata, ka ir ļoti svarīgi ES līmenī izveidot arī Sociālo klimata fondu, un tas nebūtu jāsaista ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta nozarē.
To it īpaši var pamatot ar Eiropas Klimata fonda pētījumu (7), kurā secināts, ka paplašināta emisijas kvotu tirdzniecības sistēma vien nenodrošinās būtiskus emisiju samazinājumus, kas nepieciešami autotransporta un ēku nozarē.
3.9.
Lai arī EESK principā atzinīgi vērtē ierosinātā Sociālā klimata fonda izveidi, tā norāda, ka Fonda finansēšana ir atkarīga no emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanas ēku un transportu nozarē (26. pants).
Mājoklis un mobilitāte ir pamatvajadzības, tāpēc to nodrošināšana ir daļa no vispārējas nozīmes pakalpojumiem.
EESK pauž bažas par to, ka izmaksas saistībā ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā varētu pārsniegt vēlamos ieguvumus un izraisīt cenu kāpumu, ko nevarētu kontrolēt un kas tādēļ būtu eksistenci apdraudošs.
Tāpēc EESK kopumā kritiski vērtē to, ka Sociālais klimata fonds ir sasaistīts ar emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanu ēku un transporta jomā, un atzinīgi vērtētu īpašu ES budžeta pozīciju, kas veltīta zaļās pārkārtošanās sociālajai ietekmei.
Svarīgāk būtu censties ES līmenī principā izveidot Sociālo klimata fondu.
3.10.
Fonds nodrošina sociālās kompensācijas maksājumus, no vienas puses, un stimulus elektrotransportlīdzekļiem, kā arī ieguldījumus uzlādes infrastruktūrā un ēku dekarbonizācijā, no otras puses.
Tomēr būtu jāņem vērā mājsaimniecību ar zemiem ienākumiem vajadzības, un ar mobilitātes elektrifikāciju saistītajiem pasākumiem vajadzētu būt visaptverošiem un vērstiem uz nākotni, paverot mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem iespēju izmantot elektromobilitāti pilsētās vai jaunus uzņēmējdarbības modeļus, piemēram, automobiļu koplietošanu.
EESK norāda, ka, veicinot bezemisiju un
(7)
Eiropas Klimata fonds, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool?
(Eiropas transporta un kurināmā degvielu dekarbonizēšana – Vai Eiropas Savienības ETS ir pareizais instruments?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/ 2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.