C 152/156
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.4.
ETS ieņēmumu reinvestēšana 3.4.1.
No ETS gūtie ieņēmumi ir jāiegulda sektorā, lai atbalstītu sektora sociālo un ekoloģisko ilgtspēju, kā arī taisnīgu pārkārtošanos.
Ir labi zināms, ka aviācijas nozares pāreja uz oglekļneitralitāti prasīs ievērojamus ieguldījumus, un ETS ir iespēja nodrošināt šim nolūkam nepieciešamos ieguldījumus.
Šim ieguldījumam jākoncentrējas uz ilgtspējīgu aviācijas degvielu labāku pieejamību un lielāku izmantojumu, vienlaikus arī samazinot to izmaksas, lai, dekarbonizējot nozari, saglabātu tās rentabilitāti.
3.4.2.
EESK atzinīgi vērtē Komisijas vērienīgos mērķus attiecībā uz paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” aviācijas aspektiem un atbalsta ilgtspējīgu aviācijas pasākumu tālāku izstrādi gan ETS direktīvas pārskatīšanā, gan priekšlikumā regulai par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu ilgtspējīgam gaisa transportam.
Abi šie priekšlikumi ir savstarpēji papildinoši, tādēļ to mērķi būtu jāatbalsta ar ieņēmumiem no ETS.
ETS ieņēmumi būtu jāizmanto, lai visā EEZ veicinātu piekļuvi ilgtspējīgām aviācijas degvielām un samazinātu to izmaksas.
Turklāt ETS varētu sniegt finansiālu atbalstu lidostām, aviācijas degvielas piegādātājiem un uzņēmumiem, kas apkalpo uz zemes, lai tie varētu pārkārtoties uz jaunajām prasībām saistībā ar ilgtspējīgu aviācijas degvielu pieejamību lidlaukos.
3.4.3.
Ieņēmumus vajadzētu reinvestēt arī tādos attīstības projektos, kas vēl vairāk samazinās aviācijas ietekmi uz vidi.
Viena no iespējām ilgtermiņā samazināt aviācijas ietekmi ir tādas tehnoloģijas kā, piemēram, ūdeņraža degvielas.
Tomēr šāda tehnoloģija ir pārmērīgi dārga un joprojām nav gatava laišanai tirgū, lai gan ieguldījumi ūdeņraža projektos un citās alternatīvās degvielās palīdzēs samazināt izmaksas un laika gaitā tās izmantot plašāk.
3.4.4.
Ar ieņēmumiem ir jāatbalsta arī taisnīga pārkārtošanās tiem aviācijas nozares darba ņēmējiem, kuri saskārušies ar klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi.
Tiek prognozēts, ka, attīstoties tehnoloģijai, noteikta aviācijas infrastruktūra laika gaitā būs novecojusi.
Tajā nodarbinātie darba ņēmēji varētu palikt bez darba, un ir vajadzīgi pārkvalifikācijas un prasmju pilnveides pasākumi, lai minētie darba ņēmēji varētu pāriet uz jaunām zaļām un ilgtspējīgām darbvietām.
Šajā nolūkā varētu izveidot aviācijas sociālo fondu, kas nodrošinātu aviācijas darbinieku apmācību un pāreju.
Šādu fondu varētu pārvaldīt Eiropas Komisija ar darba devēju un arodbiedrību atbalstu.
3.4.5.
Komisijai, papildus fonda izveidei, būtu jāsadarbojas ar Eiropas uzņēmumu padomēm, nozaru sociālā dialoga komitejām un citiem kopīgiem forumiem, piemēram, Aviācijas apaļo galdu, lai sekotu līdzi pārskatītās ETS turpmākajai ietekmei visā tās īstenošanas laikā.
Īpaša uzmanība jāpievērš iesaistei sociālajā dialogā ar darba ņēmējiem un izpratnei par viņu vajadzībām un bažām saistībā ar ilgtspējīgu aviāciju un ar sektora taisnīgu pārkārtošanu.
3.5.
Intermodālo pārvadājumu paplašināšana 3.5.1.
Intermodālie pārvadājumi ir vienkāršs un rentabls veids, kā uzreiz samazināt transporta ietekmi uz klimatu.
Daudzas aviosabiedrības jau tagad paver pasažieriem iespēju iegādāties intermodālas biļetes, galvenokārt izmantojot vienošanos ar dzelzceļa operatoriem.
Šādas vienošanās ne vien ļauj kopumā samazināt lidojumu skaitu, bet arī efektīvi veicina ilgtspējīga masu transporta izmantošanu.
3.5.2.
Ar priekšlikumu operatori būtu jāmudina savās lielajās bāzēs attīstīt intermodālu pārvadājumu tīklus, lai paplašinātu savu tīklu, vienlaikus samazinot nevajadzīgu īpaši īsu lidojumu skaitu.
To varētu veicināt, paaugstinot bezmaksas kvotu līmeni citā vietā aviokompānijas tīklā, attiecinot to uz teritorijām, kurās nav ērtu dzelzceļa savienojumu, ja aviokompānijas pārvieto maršrutus uz citiem pārvadājumu veidiem, kas nav saistīti ar aviāciju.
3.6.
Reģionālā savienojamība 3.6.1.
Pastāv risks, ka ETS varētu samazināt savienojamību ar tālākajiem Eiropas reģioniem, kuros nav alternatīvu transporta veidu.
Ir svarīgi, lai pasākumi neapdraudētu savienojamību ar perifēriem Eiropas reģioniem un dalībvalstīm.
3.6.2.
Perifērie reģioni ir atkarīgi no aviācijas, lai nodrošinātu savienojamību un ekonomikas attīstību.
Iemesli ir to attālinātība, nelielais izmērs, izolētība un lielā atkarība no savienojumiem ar kontinentu, lai piekļūtu precēm, pakalpojumiem, savienojumiem un nodrošinātu teritoriālo kohēziju.