LV
C 152/146
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
1.5.
EESK uzskata, ka saskaņā ar paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” iniciatīvai FuelEU Maritime jānodrošina piedāvājuma, izplatīšanas un pieprasījuma sinerģija, saskaņotība un konsekvence.
Tomēr FuelEU regulas projektā pašlaik tiek norādītas konkrētas degvielas ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, iepriekš nenovērtējot to vispārējo pieejamību un izmaksas, lai arī būtu jāatļauj visas alternatīvās degvielas.
Tas var radīt konkurences izkropļojumus, jo šīs degvielas pašlaik gandrīz nemaz nav un tuvākajā nākotnē nebūs pieejamas.
Atbildība par atjaunīgo alternatīvo degvielu izstrādi un pieejamību gulstas uz degvielas piegādātāju pleciem, un būtu jāveicina tīrāku degvielu izmantošana.
Lai tas notiktu, ir jānovērš cenu starpība starp fosilajām un alternatīvajām degvielām, un tīrākām degvielām ir jākļūst cenas ziņā pieņemamākām un plašāk pieejamām.
Ir vajadzīgi centieni, kuros iesaistīti visi jūrniecības nozares vērtības radīšanas ķēdes dalībnieki, it īpaši degvielas ražotāji un enerģijas piegādātāji, dzinēju ražotāji, kā arī ostas, fraktētāji un visos sektoros nodarbināto darba ņēmēju pārstāvji.
Tas, iespējams, varētu palielināt pieprasījumu pēc alternatīvām degvielām, kā paredzēts FuelEU Maritime regulā.
2.
Ievads 2.1.
EESK uzskata, ka kuģniecības nozare ietekmē visu piegādes ķēdi, jo gandrīz 90 % preču pasaulē tiek pārvadātas pa jūru.
Turklāt ES kuģniecības nozare, kas pēc savas būtības ir globāla, ir stratēģisks līdzeklis, kurš dod Eiropas Savienībai iespēju aizsargāt savu ģeopolitisko neatkarību un palielināt ekonomisko un rūpniecisko noturību, kā arī stiprināt savu suverenitāti.
2019. gadā aptuveni 46 % no ES preču eksporta ārpus Savienības un 56 % no ES preču importa no ārpussavienības valstīm tika pārvadāti pa jūru (Eurostat, 2021).
2.2.
ES kontrolētās jūras flotes pilnā kravnesība ir 810 miljoni tonnu, un to nodrošina 23 400 kuģi, kas veido 39,5 % no visas pasaules flotes 2020. gadā.
Kuģniecības nozares kopējā ekonomiskā ietekme ir 149 miljardi euro, ko tā sniedz Eiropas Savienības IKP, un aptuveni 2 miljoni darbvietu.
Ir vērts atzīmēt, ka uz katru kuģniecības nozares radīto miljonu euro no IKP vēl 1,8 miljoni euro tiek nodrošināti citur ES ekonomikā (2).
Visjaunākās aplēses (3) liecina, ka kuģniecības nozares radīto emisiju īpatsvars antropogēnajās SEG emisijās pasaulē ir palielinājies no 2,76 % 2012. gadā līdz 2,89 % 2018. gadā.
2.3.
EESK atzīmē, ka Eiropas kuģniecības nozare ir apņēmusies nodrošināt kuģošanas drošību un jūras vides aizsardzību, tādējādi sekmējot starptautiskos un ES dekarbonizācijas centienus.
EESK arī secina, ka Eiropas kuģniecības nozare ir ņēmusi vērā šīs problēmas un ir gatava uzņemties vadošo lomu videi nekaitīgas kuģniecības izveidē.
2.4.
Ar FuelEU Maritime regulu tiek ieviesti standarti attiecībā uz vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitātes pakāpenisku samazināšanu degvielai, ko izmanto uz kuģiem, kuri atrodas pietauvošanās vietā, kuri ienāk ES ostās vai iziet no tām.
Šo standartu neievērošanas gadījumā kuģošanas sabiedrībām tiks uzlikti administratīvi sodi, un šādi iegūtos līdzekļus izmantos, lai atbalstītu projektus, kuru mērķis ir paātrināt atjaunīgo un mazoglekļa degvielu un it īpaši biodegvielu izmantošanu jūrniecības nozarē.
Šis priekšlikums vienpusējā un eksteritoriālā kārtā tiks piemērots arī starptautiskajai kuģniecībai, jo tā darbības joma ir identiska ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) priekšlikuma (4) darbības jomai.
Ar to arī atļauj pēc 2030. gada 1. janvāra krasta elektroapgādi (OPS) izmantot divu tipu kuģiem – pasažieru kuģiem un konteinerkuģiem.
2.5.
EESK atzīmē, ka FuelEU Maritime regulas priekšlikuma projektā saskaņā ar principu “piesārņotājs maksā” ir atzīta kuģa fraktētāja strukturālā loma – fraktētājs parasti atbild par kuģa degvielas, maršruta, kravas un ātruma izvēli un saistītajām patērētās degvielas izmaksām (6. apsvērums).
Tas ir pozitīvi.
Tomēr fraktētāju atbildības atzīšana ir svarīgs aspekts, ko aplūkot apspriedēs, kas notiks nākamajā regulatīvā procesa posmā, kurā piedalīsies arī Eiropas Parlaments un ES Padome.
3.
Vispārīgas piezīmes 3.1.
Zaļā kursa mērķi attiecībā uz oglekļneitralitāti klimata jomā un vērienīgā pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ir vēlami saistībā ar centieniem panākt jūrniecības nozares zaļināšanu un galu galā arī dekarbonizāciju kopā ar citām nozarēm, vienlaikus ņemot vērā šīs pārkārtošanās sociālo dimensiju un ievērojot sabiedrības intereses.
Citiem vārdiem sakot, šis izmantotās enerģijas pārveides un pārkārtošanās process virzībā uz kuģniecības dekarbonizāciju var būt veiksmīgs tikai tad, ja sabiedrība to atbalsta un pieņem, vienlaikus saglabājot kuģniecības un citu nozaru modus operandi.
To var panākt tikai ar īpašiem pasākumiem, piemēram, radot jaunas darbvietas, uzlabojot sabiedrības veselību un klimata pārmaiņu ierobežošanas pasākumus, kā arī aizsargājot vidi.
Šajos centienos ir jāiesaistās visiem jūrniecības nozares vērtības radīšanas
(2) (3) (4)
Eiropas Kuģu īpašnieku asociācija, 2021. gads..
Ceturtais SJO pētījums par siltumnīcefekta gāzēm (SEG), 2020. gads.
COM(2021) 551 final.