C 152/136
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.2.
EESK atzinīgi vērtē Energoefektivitātes direktīvas īstenošanas rezultātus.
Vienlaikus Komiteja labi apzinās nepilnības ES kolektīvajos centienos samazināt enerģijas patēriņu.
3.3.
Covid-19 pandēmija ir mazinājusi ES kolektīvos centienus, un tai noteikti būs turpmākas sekas attiecībā uz augstāku mērķrādītāju sasniegšanu.
Lai nodrošinātu indikatīvo valsts devumu, visām dalībvalstīm būs jāpastiprina centieni.
EESK iesaka vajadzības gadījumā tādus ar labi regulētu tirgu saderīgus instrumentus kā nodokļi, akcīzes nodokļi un ierobežotas, bet tirgojamas tiesības, piemēram, ETS, apvienot ar regulatīviem pasākumiem.
3.4.
EESK atkārtoti uzsver atzinumā par Eiropas Klimata aktu (3) novēroto, ka mērķim jābūt ar iespējami mazākām sociāli ekonomiskajām izmaksām panākt vislielāko samazinājumu siltumnīcefekta gāzu emisiju jomā.
Ir jāpanāk pareizs līdzsvars, lai ES mērķrādītājus sasniegtu ar minimālām kopējām izmaksām.
Energotaupības pasākumu izmaksu efektivitāte parasti samazinās, ja ietaupītās enerģijas apjoms palielinās – sākotnējos pasākumus ir viegli piemērot, bet papildu pasākumi ir dārgāki un mazāk rezultatīvi.
Priekšlikumam būtu jāpanāk līdzsvars un jānodrošina, ka pārmērīgās izmaksas netiek novirzītas enerģijas patērētājiem.
3.5.
EESK atbalsta iniciatīvas un instrumentus, kas vajadzīgi Energoefektivitātes direktīvas īstenošanai, lai mīkstinātu priekšlikuma sociālo ietekmi un palīdzētu mazāk aizsargātiem patērētājiem un mājsaimniecībām, kuras īpaši smagi skāris Covid-19.
Tāpēc Komiteja īpaši atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Sociālo klimata fondu, kam būtu jānodrošina papildu finanšu resursi, lai novērstu enerģētiskās nabadzības palielināšanos, un aicina ievērot “taisnīgas pārkārtošanās” principu, lai ņemtu vērā dažādo situāciju dalībvalstīs.
3.6.
EESK aicina Eiropas iestādes nodrošināt sinerģiju starp iniciatīvām, kas iekļautas paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %”.
Ja paketē tiks veikti būtiski grozījumi, EESK aicina ES iestādes sagatavot ietekmes novērtējumu.
3.7.
EESK atzinīgi vērtē direktīvā noteikto valsts sektora, kura darbībai būtu jātiecas samazināt pakalpojumu un ēku enerģijas patēriņu, svarīgo lomu.
EESK apzinās sarežģīto uzdevumu panākt progresu visās attiecīgajās nozarēs, galvenokārt transporta, sabiedrisko ēku, IKT, teritorijas plānošanas, kā arī ūdens un atkritumu apsaimniekošanas jomā.
EESK ar gandarījumu atzīmē, ka ar direktīvas 6. pantu paplašināts renovācijas pienākuma tvērums, iekļaujot tajā visas publiskās struktūras visos pārvaldes līmeņos un visus to darbības aspektus.
EESK uzsver, ka tam būs vajadzīga pietiekama finansiālā un tehniskā palīdzība, kā arī apmācīts personāls.
Tāpēc saskaņā ar savu atzinumu par ES fiskālās sistēmas pārveidi (4) EESK iesaka piemērot “zelta likumu” attiecībā uz publiskajiem ieguldījumiem, lai nodrošinātu produktivitāti un sociālo un ekoloģisko pamatu nākamo paaudžu labklājībai.
EESK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības sadarboties ar centrālo valdību un visiem būvniecības nozares dalībniekiem, lai panāktu sinerģiju un novērstu nevajadzīgus šķēršļus renovācijas mērķu īstenošanā.
3.8.
EESK atbalsta pasākumus, kas jāveic publiskajam sektoram, lai atbalstītu būvniecības nozari, it īpaši mazos un vidējos uzņēmumus, un izstrādātu un ieviestu jaunas tehnoloģijas saskaņā ar Renovācijas viļņa iniciatīvu.
Publiskajā iepirkumā būtu jāpiemēro tādi kritēriji kā izmaksu lietderība un ekonomiskā pamatotība, kā arī kvalitātes un sociālie kritēriji, un tie arī turpmāk būtu jāpiemēro citās jomās, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.
3.9.
EESK atzinīgi vērtē to, ka jaunais ES mērķrādītājs ir saistošs, un tāpēc iesaka indikatīvajos nacionālajos mērķrādītājos ņemt vērā atšķirīgos sākuma punktus dažādās dalībvalstīs, kā arī īpašos apstākļus tajās un to emisiju samazināšanas potenciālu, tostarp attiecībā uz dalībvalstīm ar salām, un to veiktos pasākumus saskaņā ar Padomes 2020. gada decembra secinājumiem (5).
3.10.
EESK uzsver ciešo saikni starp centieniem panākt energoefektivitāti un instrumenta Next Generation EU uzdevumiem un mērķiem, it īpaši Atveseļošanas un noturības mehānismu.
EESK aicina nodrošināt, lai ievērojama daļa no 37 % Atveseļošanas un noturības mehānisma līdzekļu, kuri rezervēti zaļajiem projektiem, tiktu piešķirta energoefektivitātes paaugstināšanas projektiem atbilstoši faktiskajam pieprasījumam un vajadzībām katrā dalībvalstī.
(3) (4) (5)
OV C 364, 28.10.2020., 143. lpp.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES fiskālās sistēmas pārveide ilgtspējīgai atveseļošanai un taisnīgai pārejai”, pieņemts 20.10.2021 (OV C 105, 4.3.2022., 11. lpp.).
https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-22-2020-INIT/lv/pdf