C 152/132
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
4.11.
Attiecībā uz elektroenerģijas pirkuma līgumu veicināšanu (15. pants) jāizstrādā pamatnostādnes un jāparedz finansiāls atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, lai veicinātu tāda mehānisma izvēršanu, kas ļauj ilgtermiņā novērtēt zaļās elektroenerģijas pārdošanas cenu.
Plašākā nozīmē iniciatīva apliecina vajadzību stiprināt sadarbību un koordināciju starp nozares dalībniekiem, lai sniegtu ilgtermiņa redzējumu ekonomikas dalībniekiem.
4.12.
EESK arī atzinīgi vērtē iniciatīvu par dalībvalstu pienākumu uzsākt testa posmu attiecībā uz pārrobežu sadarbību, nākamajos trīs gados īstenojot izmēģinājuma projektu.
Tomēr EESK vēlas saņemt skaidrojumus par šādas sadarbības īstenošanas kārtību.
Tā īpaši interesējas par administratīvajām procedūrām, kas izrietēs no šādas iniciatīvas, un aicina Eiropas Komisiju palīdzēt dalībvalstīm (ar procedūru saistīto aktu tulkošana u. tml.), lai tās varētu ievērot noteikto termiņu.
4.13.
EESK uzskata, ka ir pienācis laiks apsvērt vajadzību pēc Eiropas elektroenerģijas regulatora.
Lai pienācīgi sagatavotos šādas svarīgas iestādes darbībai, ir jāsāk konceptuāla sistēmas plānošana, lai prognozētu pieaugošo enerģijas pieprasījumu pa apgabaliem un veidiem, kā arī izmaiņas enerģijas veidu ziņā.
4.14.
EESK arī atbalsta 9. panta 7.a punktā minēto iniciatīvu par kopīgas plānošanas ieviešanu starp dalībvalstīm katrā jūras baseinā, lai veicinātu atkrastes jaudas attīstību.
Šāda pieeja ļaus maksimāli izmantot katra jūras baseina potenciālu, vienlaikus kopumā veicinot dalībvalstu elektrotīklu savienojumu izveidi.
Arī vienota kontaktpunkta ieviešana ir vērtējama atzinīgi, un tai būtu jāveicina laba prakse dažādās dalībvalstīs, lai samazinātu projektu īstenošanas laiku.
Arī kopējās ražošanas jaudas noteikšanai katrā baseinā līdz 2030., 2040. un 2050. gadam būtu jāļauj labāk ņemt vērā atkrastes vējturbīnu potenciālu katrā dalībvalstī un veicināt to plašāku izmantošanu.
Pavisam operatīvā veidā atjaunīgo energoresursu pārrobežu projektu, it īpaši jūras vējturbīnu, skaita palielināšanās liek EESK aicināt Eiropas Komisiju atsākt diskusijas par Eiropas transporta tīkla pārvaldību, kas ir vispiemērotākais līmenis, kurā nodrošināt elektroenerģijas plūsmu pārvaldību reāllaikā.
Tas kopumā būtu visleģitīmākais veids, kā nodrošināt tirgus mehānismu koordināciju saistībā ar piedāvājumu un pieprasījumu, vienlaikus nodrošinot sistēmas drošību, kas būs arvien vairāk nepieciešama, atjaunīgiem energoresursiem tiekot izmantotiem vairāk.
4.15.
EESK ir atkārtoti uzsvērusi, ka ir vajadzīgas jaunas tirgus struktūras, lai līdzsvarotu enerģijas ražošanu un patēriņu mikrolīmenī.
Šīs struktūras veicinātu mazāku uzglabāšanas ierīču integrāciju energosistēmā.
Tādējādi elektromobilitātes plašākai izplatībai būtu jāļauj gūt labumu no baterijām, lai varētu veikt gudru uzlādi un nodrošināt uzkrāšanas spēju vietējā mērogā.
Taču pārskatītajā priekšlikumā šis jautājums nav analizēts.
4.16.
Tīras enerģijas tiesību aktu kopumā īpaša uzmanība ir pievērsta pašpatēriņam un energokopienām.
Šie mehānismi ir spēcīgi līdzekļi, lai liktu iedzīvotājiem līdzdarboties un viņus apzināti iesaistītu visā enerģētikas pārkārtošanā, palielinot viņu piederības izjūtu un nostiprinot decentralizētas struktūras, kas ir labvēlīgas gan saimnieciskajā, gan sociālajā aspektā.
Kā Eiropas Komisija ir uzsvērusi, novērtējot valstu enerģētikas un klimata plānus, dalībvalstis nepietiekami ņem vērā pilsoniskuma potenciālu enerģētikas jomā, un tas ir pretrunā vienam no ceturtā enerģētikas tiesību aktu kopuma pastāvēšanas iemesliem.
Ir svarīgi precizēt piemērojamos noteikumus, it īpaši attiecībā uz tādām idejām kā enerģijas koplietošana, neto rēķinu sagatavošana un enerģijas vienādranga tirdzniecība, lai sasniegtu tīras enerģijas tiesību aktu kopuma un enerģētikas savienības mērķus.
EESK ar nožēlu konstatē, ka pārskatītajā priekšlikumā nav mēģināts uzlabot tiesisko regulējumu attiecībā uz šiem aspektiem.
Tas būs vēl jo svarīgāk, ņemot vērā, ka pamatnostādņu par valsts atbalstu klimata, enerģijas un vides jomā pārskatīšanas priekšlikumā paredzēts daudz zemāks slieksnis izņēmumiem attiecībā uz pienākumu piešķirt atbalstu un noteikt atbalsta līmeni, izmantojot procedūru ar konkursu izsludināšanu.
4.17.
EESK principā atbalsta Komisijas priekšlikumu, kurā dalībvalstis tiek aicinātas ņemt vērā valsts meža oglekļa piesaistītāju un ekosistēmu uzturēšanu, kā arī biomasas kaskādveida izmantojuma un aprites ekonomikas principus.
Tas nozīmē, ka ir jānosaka prioritāte koksnes atlikuma, kā arī mazo zaru, koku celmu un citu apakšproduktu un reciklētas koksnes izmantošanai bioenerģijas ieguves nolūkā.
Tāpēc ir lietderīgi atkārtoti novērtēt atbalstu bioenerģijas ražotnēm šajā jomā, paturot prātā, ka atliekas no kokzāģētavām un celulozes un papīra ražošanas nozares ir enerģijas avoti.
Turklāt, kā uzsvērts priekšlikumā, ir saprātīgi pārvirzīt bioloģiskas izcelsmes biodegvielu uz sarežģīti elektrificējama transporta nozari, piemēram, jūras un gaisa transportu vai tālsatiksmes maršrutiem.
Šajā sakarā būtu jāņem vērā arī pieejamības un izmaksu problēmas.
Lai īstenotu šo nodomu, 25. pantā būtu jānosaka atšķirīgs siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājuma aprēķins biobāzētām biodegvielām un atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai.
Tādējādi transporta nozarē prioritāte tiktu piešķirta atjaunīgo energoresursu elektroenerģijai un biodegvielām, kas iegūtas no atkritumiem.
Tas radītu vēl lielāku spiedienu dekarbonizēt transporta nozari ar tiešu elektrifikāciju.