6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/9
2.3.
Pēdējos gados ES politikas veidotājiem ir radušās vairākas jaunas prioritātes, piemēram, digitālā un zaļā pārveide, turklāt arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta sociālajiem apsvērumiem daudzās darbības jomās.
Turklāt, lai gan Coviod-19 uzliesmojumam neapšaubāmi būs vienlīdz dziļa un negatīva ietekme uz ES ekonomiku, svarīgi ir neaizmirst, ka daudzas citas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, nevienlīdzības palielināšanās un lēns ražīguma pieaugums, nav izzudušas.
Investīcijas saliedētā sabiedrībā, ilgtspējīgā attīstībā, cilvēkkapitālā un sociālajā kapitālā, kā arī dzīves kvalitātē būs svarīgas, lai radītu perspektīvas moderniem uzņēmumiem, kas nākotnē stimulēs ilgtspējīgu nodarbinātību, labklājību un izaugsmi.
Tāpēc iekšzemes kopproduktam alternatīviem rādītājiem būtu jākļūst par instrumentiem, kas dos iespēju ne vien sekot līdzi politikas attīstībai un to vērtēt, bet arī sniegt informāciju politikas izstrādes nolūkā, uzlabot komunikāciju un stimulēt mērķu uzstādīšanu.
2.4.
Ar šo pašiniciatīvas atzinumu EESK ir iecerējusi sniegt vērtīgu ieguldījumu darbā, kura mērķis ir noteikt, kādi labbūtības un attīstības rādītāji būtu jāuzskata par tādiem, kas papildina klasiskos, ar ekonomiku saistītos rādītājus.
Atzinumā izceltas arī neapmierinātās vajadzības pēc datiem un aprakstīts, kā šādus rādītājus labāk integrēt politikas veidošanas procesā ES un valstu līmenī tā, lai Eiropas Savienība no pašreizējās krīzes varētu izkļūt spēcīgāka un varētu labāk reaģēt jaunu satricinājumu gadījumā.
2.5.
Pilnīgi noteikti nekad iepriekš tik asi nav bijusi jūtama nepieciešamība izstrādāt rādītājus, kas dotu iespēju veidot un īstenot politiku, kuras mērķis būtu attīstīt tādu ilgtspējīgu pasaules ekonomikas modeli, kas spētu nodrošināt visu planētas iedzīvotāju labbūtību.
Pašreizējais ekonomikas modelis, kas balstīts uz bezgalīgu izaugsmi, kura tiek uzskatīta par galveno sistēmas stabilitātes dzinējspēku, nav dzīvotspējīgs uz planētas, kuras resursi ir ierobežoti.
2.6.
Jūnijā Eiropas Komisija publicēja pārdomu dokumentu (4), kurā tā atkārtoti apliecinājusi nepieciešamību izstrādāt IKP papildinošus rādītājus, kas dotu iespēju uzlabot to, kā tiek sekots līdzi sabiedrības un ekonomikas pārmaiņām, kas norisinās, īstenojot politiku, kuras mērķis ir veicināt Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu.
Šajā dokumentā sniegts pārskats arī par darbu, kas pēdējos gados dažās dalībvalstīs ieguldīts papildinstrumentu izstrādē ar mērķi sekot līdzi labbūtībai un ekonomikas darbības ietekmei uz vidi.
2.7.
Pasaules līmenī pastāv virkne iniciatīvu, kuru mērķis ir izstrādāt tādus rādītājus, kas, no vienas puses, dotu iespēju politikas veidotājiem izstrādāt un īstenot politiku, kuras mērķis būtu veicināt ilgtspēju, un, no otras puses, uzlabotu informāciju par ekonomikas modeļa maiņas procesu.
Šo uzmanības vērto iniciatīvu vidū ir arī EU Doughnut by 2030 (ES virtuļa ekonomika līdz 2030. gadam) (5); tas ir jauns koncepts, kas ir politisks kopsavilkums pašreizējo rādītāju kopumam un 30 atlasītiem rādītājiem ar mērķi uzlabot politikas veidošanas efektivitāti, kā arī dot iespēju plašākai sabiedrībai labāk izprast problemātiku, kas saistīta ar ekonomikas sistēmas pārkārtošanu.
3.
Vispārīgas un īpašas piezīmes 3.1.
Debates par tematu “IKP un ne tikai” ir izraisījušas būtisku rezonansi iestādēs, pētnieku un politikas veidotāju vidū.
Saistībā ar tām ESAO, ANO, Eiropas Komisijā vai Eurostat ir izvirzīti priekšlikumi par rādītājiem, kuru mērķis būtu uzlabot to, kā tiek izvērtēta labbūtība un labklājība individuālā, kolektīvā vai valstu līmenī.
2015. gadā ANO ir pieņēmusi ilgtspējīgas attīstības mērķus, kuriem ir izdalīti 169 apakšmērķi un 200 rādītāji.
Augsta līmeņa ESAO ekspertu grupa 2018. gadā ir publicējusi divus ziņojumus (6), kuros ir ieteikts efektīvāk izvērtēt labbūtību un šajā nolūkā uzlabot pašreizējos rādītājus vai ieviest jaunus.
EESK uzskata, ka dalībvalstīm atkarībā no savas specifikas prioritāri būtu jāizmanto vairāki ANO ierosinātie rādītāji un mudina valstis izmantot Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) priekšlikumus, kas ietverti ziņojumos par labbūtības un labklājības mērījumu uzlabošanu.
3.2.
Eiropas sociālie partneri, proti, BussinessEurope, Eiropas Arodbiedrību konfederācija, Eiropas Darba devēju un sabiedrisko pakalpojumu un vispārēju interešu pakalpojumu uzņēmumu centrs (SGI Europe) un Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociācija nesen parakstīja kopīgu dokumentu (7), kurā ieteikts sociālā, ekonomikas un vides jomā izmantot IKP papildinošu rādītāju kopumu.
EESK piekrīt Eiropas sociālo partneru viedoklim, ka 14 ierosinātie rādītāji ir
(4) (5) (6)
(7)
https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_lv https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030 ESAO (2018), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (Par IKP un ne tikai.
Vērtējot ekonomisko un sociālo jomu ietekmējošos faktorus), ESAO izdevniecība, Parīze – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.
ESAO (2018), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (“Uzlabot izvērtēšanu: veicināt pētniecību labbūtības noteikšanai, izmantojot par IKP plašākus rādītājus”), ESAO izdevniecība, Parīze – https://www.oecd-ilibrary.org/fr/ economics/for-good-measure_9789264307278-en.
https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf