C 152/124
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
3.2.
Priekšlikumā ir uzskaitītas daudzas apņemšanās, atsauces uz citām iniciatīvām, uz budžetiem un politikas jomām.
Visumā tas ir vērtējams atzinīgi.
Tas arī liecina par šīs politikas jomas un ES jaunatnes stratēģijas starpnozaru raksturu.
Tomēr ir arī svarīgi, lai priekšlikums būtu skaidrs un mērķtiecīgs.
Dažviet nākas konstatēt, ka garš politikas un kopīgas atbildības jomu saraksts, iespējams, varētu mazināt uzmanību, kas būtu jāvelta progresam, atbildībai un rezultātiem.
3.3.
No priekšlikuma izriet, ka Eiropas Jaunatnes gada galvenais saturs būs veicināšanas darbības un pasākumi.
Svarīgi, lai šajā jautājumā būtu skaidra nostāja.
Lai gan var paredzēt, ka šīs darbības un pasākumi ietekmēs politiku vai izcels politikas ieguldījuma iespējas, priekšlikums pats par sevi neietver nekādas politiskas saistības.
3.4.
Priekšlikumā ir skaidri noteikts, ka jebkurš lielāks iniciatīvu finansējums tiešām tiks piešķirts no esošajiem avotiem, un programma Erasmus+ būs galvenā uzmanības joma.
Atkārtojot iepriekš sacīto – ja tas tā ir, tad ir svarīgi, lai tas būtu skaidri pateikts.
Tāpat, ja ar Erasmus+ saistītajām valstu aģentūrām par prioritārām jānosaka darbības, kas saistītas ar Jaunatnes gadu, tām vajadzīga skaidrība, atbalsts un norādes.
Jaunās jauniešu līdzdalības iniciatīvas, kas ietvertas Erasmus+ programmā, var būt ir labi piemērotas šādām darbībām, bet arī tām būs vajadzīgi pienācīgi priekšdarbi un informācija pieteikumu iesniedzējiem dalībvalstīs.
Turklāt visos reklāmas materiālos un citos pasākumos ir skaidri jānorāda, ka Eiropas Jaunatnes gads lielā mērā ietvers esošos resursus.
Šāda atklātība ir izšķiroši svarīga darbā ar jauniešiem.
3.5.
Tāpat būtu svarīgi nodrošināt, lai attiecīgajiem pasākumiem būtu pilnībā pieejamas arī citu ģenerāldirektorātu finansējuma pozīcijas un lai šie budžeta turētāji šo informāciju attiecīgi publiskotu un norādītu uz to.
Tas ir īpaši pamatoti, ņemot vērā jaunatnes jautājuma starpnozaru raksturu un tam piešķirto nozīmīgo vietu ES jaunatnes stratēģijā.
Tas, protams, nodrošinātu arī vairāk resursu pasākumiem, piesaistītu citas politikas jomas un uzrunātu jaunas jauniešu grupas – iespējams, tās, kurām ir grūtāk piekļūt.
3.6.
Koordinācijas darbībai būs izšķiroša nozīme Eiropas Jaunatnes gada sekmīgā norisē.
Šajā jomā ir vajadzīga lielāka pilsoniskās sabiedrības līdzdalība un lielāka jaunatnes organizāciju loma valsts, vietējā un Eiropas līmenī.
Valstu jaunatnes padomēm un citām lielākajām jaunatnes organizācijām vajadzētu būt līdzvērtīgām partnerēm valstu koordinatoru grupā, kas iesaistīta gan Jaunatnes gada kopradīšanā, gan īstenošanā, un tās būtu jāatbalsta šā uzdevuma izpildē.
Eiropas Jaunatnes forums arī būtu jāatzīst par svarīgu partneri ieinteresēto personu grupā.
3.7.
Eiropas jaunatnes stratēģija ir galvenā ES politiskā iniciatīva jaunatnes jomā.
Tā ietver arī būtisku un atzinīgi vērtējamu ieinteresētību par jaunatnes kā politikas jautājuma starpnozaru dimensiju.
Tas ir svarīgi, lai gūtu panākumus attiecībā uz dažādām jauniešiem paredzētām politikas jomām, piemēram, nodarbinātību, vidi, izglītību un apmācību.
Tāpēc Eiropas Jaunatnes gadam noteikti ir jābūt cieši saistītam ar ES jaunatnes stratēģiju, jo īpaši ar jaunatnes politikas starpnozaru dimensiju.
Priekšlikumā tas ir skaidri pateikts, bet būs arī svarīgi, lai visas nozares sniegtu ieguldījumu un piedalītos uzraudzībā un pārraudzībā.
3.8.
Jāturpina darbs visās jaunatnes politikas jomās un saistītajās starpnozaru jomās, lai maksimāli iesaistītu visgrūtāk sasniedzamās personas.
Tam jābūt Eiropas Jaunatnes gada pārraudzības sastāvdaļai, un noteikti ir metodes, kā par prioritāti izvirzīt noteiktas iedzīvotāju grupas vai pat nelabvēlīgākā situācijā esošus reģionus, lai tiem būtu veltīts pietiekami daudz pasākumu.
Atzinīgi vērtējama arī atsauce uz ALMA iniciatīvu, kā arī uzsvars uz jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, lai gan par to vēl ir vajadzīga plašāka informācija.
3.9.
Runājot par pasākumiem un notikumiem, ir jādomā arī par rezultātiem.
Lai to panāktu, būs vajadzīgi rādītāji, kas iesniedzas arī ārpus pasākumiem.
Ja ir iecerēts panākt, lai jauniešu viedokļi tiktu uzklausīti, tam ir jāatspoguļojas rādītājos.
Tā kā “cieņas, atbalsta un iesaistīšanās” jēdzieni priekšlikumā ir visur klātesoši, tie var būt labs pamats rādītājiem.
Svarīgākais ir, lai tie neaprobežotos tikai ar pasākumu un notikumu brīdi, bet būtu vērsti uz to galarezultātiem.
3.10.
Eiropas Jaunatnes gada norise lielā mērā būs atkarīga no rīcības valstu līmenī, bet laiks valstu iestādēm ir bijis ārkārtīgi ierobežots.
Līdzīgi arī finansējums būs jautājums, kurš tiks risināts krietni vēlāk, jo valstu iestādēm nenovēršami ir saspringta darba kārtība, un arī jaunatnes politikā pastāv būtiskas atšķirības, kā konstatējis Izglītības, jaunatnes, sporta un kultūras ģenerāldirektorāts.
Visi šie aspekti radīs problēmas Eiropas Jaunatnes gada īstenošanā.