C 152/122
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022” (COM(2021) 634 final – 2021/0328 (COD)) (2022/C 152/20)
Galvenais ziņotājs: Michael MCLOUGHLIN Apspriešanās
Eiropas Savienības Padome, 21.10.2021.
Eiropas Parlaments, 21.10.2021.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 165. panta 4. punkts un 166. panta 4. punkts
Atbildīgā specializēta nodaļa
Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa
Pieņemts plenārsesijā
8.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
201/0/1
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir gandarīta, ka 2022. gads ir pasludināts par Eiropas Jaunatnes gadu.
Ļoti atzinīgi vērtējams ir arī fakts, ka šis gads tiek situēts Eiropas sociālo tiesību pīlāra un pēcpandēmijas atveseļošanās vēstījuma kontekstā. 1.2.
Ņemot vērā panākumus, kas gūti, īstenojot tādas EESK iniciatīvas kā “Jūsu Eiropa, jūsu lēmumi” un “Jauniešu apaļā galda debates par klimata un ilgtspējas jautājumiem”, EESK ir gatava uzņemties vadošu lomu Eiropas Jaunatnes gadā.
EESK ir lieliskas iespējas atvieglot sadarbību ar jauniešu tīkliem. 1.3.
Attiecībā uz Eiropas Jaunatnes gadu ir jāizstrādā skaidri rādītāji un politiskie mērķi.
To uzmanības centrā vajadzētu būt ietekmei uz politiku un starpnozaru darbu, pārsniedzot organizēto pasākumu robežas. 1.4.
EESK raizējas, ka Eiropas Jaunatnes gada programma un prioritātes ir pārsātinātas, un uzskata, ka vienkāršas prioritātes lieti noderētu visām ieinteresētajām personām. 1.5.
Ja veicināšanas pasākumi ir Eiropas Jaunatnes gada galvenais saturs, tam jābūt skaidri norādītam visos paziņojumos, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem. 1.6.
Eiropas Jaunatnes gadam, ņemot vērā jaunatnes stratēģijas starpnozaru dimensiju, ir jāpalīdz ar skaidriem plāniem un aktīvu rīcību sasniegt Eiropas Savienības jaunatnes stratēģijas mērķus. 1.7.
Eiropas Jaunatnes gadā ir jārūpējas, lai būtu iesaistītas grūtāk sasniedzamas grupas.
Lai to panāktu, vajadzības gadījumā būtu jāizmanto grupas līmeņa un ģeogrāfiskie rādītāji. 1.8.
Attiecībā uz budžetu EESK uzskata, ka tam vajadzētu būt mērķtiecīgākam.
Ņemot vērā kritisko situāciju, ar ko saskaras jaunieši ES, ir vajadzīgi resursi arī ārpus esošajām programmām, kas paredzētas valstu jaunatnes padomēm un jaunatnes organizācijām. 1.9.
EESK uzskata, ka ir vajadzīgs kopējais piešķīrums 10 miljonu EUR apmērā, no kuriem 2 miljoni EUR ir jāparedz koordinācijai nacionālā līmenī.
Ļoti svarīgs ir arī Eiropas Jaunatnes forums un tā dalībnieki.
Šos līdzekļus varētu tālāk sadalīt ar valstu jaunatnes padomju starpniecību. 1.10.
EESK.
Būtu vēlams dalībvalstu līmenī izveidot vietējās Eiropas gada alianses.
Šajā procesā zināmu lomu varētu veikt arī
1.11.
Atzinīgi vērtējams ir arī plānotais darbs ārējo attiecību jomā un sadarbībā ar EĀDD Eiropas Jaunatnes gadā un turpmāk.
Eiropā salīdzinoši labi izstrādātajai jaunatnes politikai var būt liela nozīme mūsu kaimiņvalstīs un ārpus tām.