6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/115
zaudējumus citās minētās grupas noregulējuma vienībās un līdz ar to samazinātu minēto noregulējuma vienību zaudējumu absorbcijas un rekapitalizācijas spēju.
3.3.4.
Pieeja attiecībā uz meitasuzņēmumiem, kas iedibināti ārpus Eiropas Savienības.
KPR 12.a pants un 72.e panta 4. punkts tieši neattiecas uz meitasuzņēmumiem, kas atrodas trešā valstī.
Tādējādi ES banku grupām ar globālu MPE noregulējuma stratēģiju var nebūt iespējams ņemt vērā meitasuzņēmumus, kas iedibināti ārpus Eiropas Savienības.
3.3.5.
Precizējumi par tādu parāda instrumentu atbilstību, kas emitēti saistībā ar iekšējo TLAC prasību.
KPR 92.b pantā ir noteikta iekšējā TLAC prasība attiecībā uz ārpussavienības G-SNI svarīgiem meitasuzņēmumiem, kas nav noregulējuma vienības.
Minēto prasību var izpildīt ar pašu kapitālu un atbilstīgo saistību instrumentiem, kā noteikts 92.b panta 2. punktā. 3.4.
Sīki izstrādāti grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES attiecībā uz G-SNI grupu prudenciālo režīmu ar MPE noregulējuma stratēģiju.
3.4.1.
Konsolidētie aprēķini attiecībā uz G-SNI ar vairākām noregulējuma vienībām (12.a pants) 3.4.1.1.
EESK uzsver, ka MPE bankām jābūt iespējai izmantot korekcijas, kas noteiktas TLAC standartā.
Korekcijas ir paredzētas, lai nodrošinātu vienādu attieksmi starp SPE un MPE noregulējuma modeļiem.
Korekcijas ir iekļautas KPR II pielikuma 12.a pantā un 72.e panta 4. punktā, taču minētajos divos pantos nav iekļautas trešās valstis.
Konkrēti, 12.a pantā, kā tas formulēts, ir norādīts, ka korekcijas, kas izriet no riska svērto aktīvu atšķirībām, attiecas tikai uz vienībām, kuras atrodas ES, jo jēdziens “noregulējuma vienība” attiecas tikai uz meitasuzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas ES.
Ir svarīgi paplašināt darbības jomu, lai iekļautu visus citus meitasuzņēmumus, kas grupai var būt jebkurā citā valstī.
3.4.1.2.
EESK uzskata, ka ar Komisijas neseno priekšlikumu šis mērķis nav sasniegts, jo, salīdzinot hipotētisko SPE un katras noregulējuma struktūras riska svērto aktīvu summu, netiek ņemti vērā meitasuzņēmumi trešās valstīs, jo salīdzinājums attiecas uz BAND 45.d un 45.h pantu un BAND nav iekļauti ne meitasuzņēmumi trešās valstīs, ne atšķirības starp riska svērtajiem aktīviem, kas izriet no atšķirīgiem aprēķināšanas kritērijiem starp trešām valstīm un dalībvalstīm.
Tā ietver tikai atšķirības starp dalībvalstīm.
3.4.1.3.
Attiecībā uz nepieciešamību panākt vienošanos par šo korekciju EESK uzskata, ka, lai gan BAND II 45.h panta 4.–6. punktā ir paredzēta īpaša procedūra, lai vienotos par pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību, šī procedūra būtu piemērojama tikai attiecībā uz dažādām noregulējuma iestādēm Eiropas Savienībā un saskaņā ar kopēju regulējumu.
Viens piemērs, lai paskaidrotu, kāpēc procedūra nav derīga attiecībā uz trešām valstīm, ir tas, ka gadījumos, kad nav panākta vienošanās starp noregulējuma iestādēm, tajā ir iesaistīta EBI.
3.4.1.4.
EESK ierosina gadījumos, kad korekcijas rodas trešās valsts meitasuzņēmumā, noteikt, ka mātes iestādes Eiropas noregulējuma iestāde, ņemot vērā minētās trešās valsts noregulējuma iestādes nesaistošo atzinumu, var piemērot korekcijas bez vienošanās ar trešās valsts iestādi.
3.4.2.
Atbilstīgo saistību posteņu atskaitījumi (72.e pants) 3.4.2.1.
EESK uzsver, ka 72.e pantā ir paredzēts iepriekš spēkā esošo noteikumu saglabāšana līdz 2024. gada 31. decembrim (termiņš TLAC ieviešanai trešās valstīs).
Šajā pārejas periodā MPE bankas var koriģēt atskaitījumu no līdzdalības trešo valstu meitasuzņēmumos bez līdzvērtīgas noregulējuma prasības, aprēķinot pārpalikumu, pamatojoties uz kopējām kapitāla prasībām, ko piemēro trešā valstī.
Pretējā gadījumā rastos neparedzētas sekas – tā kā nebūs iespējams koriģēt līdzdalību attiecībā uz trešās valsts meitasuzņēmumu, palielināsies vajadzība emitēt atbilstīgas saistības, un no 2025. gada, kad būs ieviests noregulējuma režīms, mātes iestādes prasība samazināsies, jo šiem trešo valstu turējumiem tiks piemērots zemāks koriģētais atskaitījums, un vairs nebūs nepieciešams emitēt atbilstīgās saistības.
Briselē, 2021. gada 9. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG