6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/111
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (ES) Nr. 575/2013 un Direktīvu 2014/59/ES groza attiecībā uz prudenciālo režīmu globālu sistēmiski nozīmīgu iestāžu grupām ar noregulējuma stratēģiju ar vairākām noregulējuma iestādēm un metodoloģiju attiecībā uz netiešu parakstīšanos uz instrumentiem, kas ir atbilstīgi, lai izpildītu minimuma prasību pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām” (COM(2021) 665 – 2021/0343 (COD)) (2022/C 152/18)
Galvenais ziņotājs: Antonio GARCÍA DEL RIEGO
Atzinuma pieprasījumi
Eiropas Savienības Padome, 26.11.2021.
Eiropas Parlaments, 22.11.2021.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants
Atbildīgā specializētā nodaļa
Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa
EESK priekšsēdētājas lēmums
9.11.2021.
Pieņemts plenārsesijā
9.12.2021.
Plenārsesija Nr.
565
Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas)
174/2/3
1.
Secinājumi un ieteikumi 1.1.
EESK uzskata, ka Kapitāla prasību regulā (KPR) tieši ir jāiekļauj īpašs prudenciālais režīms, kas saistīts ar netiešu parakstīšanos uz tādiem instrumentiem, uz kuriem attiecas iekšējā minimuma prasība pašu kapitālam un atbilstīgajām saistībām (MREL).
Ierosinātie grozījumi KPR novērstu konstatētās neatbilstības starp KPR un Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvu (BAND).
1.2.
EESK iesaka precizēt KPR noteikumus par faktisko kopējo zaudējumu absorbcijas spēju (TLAC) prasību kopumu visām noregulējuma grupām globālā sistēmiski nozīmīgu iestāžu (G-SNI) grupā salīdzinājumu ar MPE pieejas noregulējuma stratēģiju un teorētisko SPE pieejas prasību attiecīgajā G-SNI grupā.
Ierosinātās izmaiņas ir vajadzīgas, lai precizētu, kādā mērā noregulējuma iestādes var novērst iespējamās neatbilstības starp SPE un MPE prasībām.
1.3.
EESK uzsver, ka ir jāgroza formula meitasuzņēmuma TLAC/MREL pārpalikuma aprēķināšanai saistībā ar vispārējo atskaitījumu režīmu, kas piemērojams G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju, lai nodrošinātu, ka minētajā formulā tiek ņemtas vērā gan meitasuzņēmuma uz risku balstītās, gan uz risku nebalstītās TLAC/MREL prasības saskaņā ar TLAC standartu.
Tas ļautu izvairīties no tā, ka konkrēta meitasuzņēmuma TLAC/MREL pārpalikums tiek pārvērtēts.
1.4.
EESK vērš uzmanību uz to, ka būtu jāprecizē daži KPR noteikumi, kas piemērojami G-SNI ar MPE noregulējuma stratēģiju, lai varētu ņemt vērā ārpus Eiropas Savienības iedibinātus meitasuzņēmumus.
Tādējādi KPR tiktu saskaņota ar attiecīgo starptautiski noteikto TLAC principu, kas ir piemērojams meitasuzņēmumiem, kuri ir iedibināti visās Finanšu stabilitātes padomes (FSP) jurisdikcijās.
1.5.
EESK iesaka dažus mērķtiecīgus precizējumus saistībā ar pašu kapitāla un atbilstīgo saistību prasību iestādēm, kas ir ārpussavienības G-SNI svarīgi meitasuzņēmumi (“iekšējā TLAC”), lai nodrošinātu, ka šo iestāžu emitētie parāda instrumenti atbilst visiem atbilstīgo saistību instrumentu atbilstības kritērijiem.
Minēto izmaiņu iemesls ir tas, ka pašlaik atbilstīgu saistību instrumentu atbilstības kritēriji balstās uz pieņēmumu, ka minētos instrumentus emitē noregulējuma vienība, nevis meitasuzņēmumi, uz kuriem attiecas iekšējās TLAC prasība.
Šī atšķirība tiktu novērsta, precizējot, ka tādi paši atbilstības