6.4.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 152/109
3.14.
Jārisina arī jautājums par to, kā trešo valstu zaļo obligāciju emitentiem nodrošināt iespēju piekļūt ES kapitāla tirgiem un otrādi; tādēļ ir jāsaskaņo taksonomijas dažādās jurisdikcijās visā pasaulē.
Šajā ziņā būtu lietderīgi norādīt uz starptautisko platformu ilgtspējīga finansējuma jomā (IPSF), kura piedāvā forumu dialogam starp politikas veidotājiem un ar kuras palīdzību var īstenot vispārēju mērķi – palielināt privātā kapitāla apjomu ieguldīšanai vidiski ilgtspējīgos ieguldījumos.
IPSF galīgais mērķis ir veicināt privātā kapitāla piesaisti vidiski ilgtspējīgiem ieguldījumiem.
Tādēļ IPSF piedāvā daudzpusēju forumu dialogam starp politikas veidotājiem, lai palīdzētu ieguldītājiem apzināt un izmantot ilgtspējīgas ieguldījumu iespējas, kas patiešām veicina klimata un vides mērķu sasniegšanu.
Šajā forumā būtu jāapspriežas un jāvienojas par taksonomiju saskaņošanu.
3.15.
Kā minēts iepriekš, EVTI kā ES kapitāla tirgus uzraudzības iestādei būs izšķiroša nozīme ierosināto standartu piemērošanas nodrošināšanā pēc iespējas pragmatiskāk.
Lai to panāktu, būs jāattīsta prasmes un jāveido ES zaļo obligāciju pārbaudītāju uzraudzības spējas.
Komisija noteiks kvalifikācijas un pārredzamības kritērijus, kas EVTI nodrošinās stabilu pamatu.
Mūsuprāt, tā kā EVTI attīsta savas spējas, tā varētu laikus atbalstīt savus partnerus trešās valstīs un palīdzēt tiem piemērot līdzīgus standartus, lai tādējādi ES ieguldītājiem atvieglotu piekļuvi jaunietekmes tirgiem.
3.16.
Vēl jāņem vērā tas, ka pārejā uz mazoglekļa ekonomiku Eiropas Savienībai vajadzēs finansējumu, kas ievērojami pārsniegs Next Generation EU ietvaros pieejamo.
Privātais sektors jau ir iesaistījies šajā pārejā, taču ir jāiegulda daudz vairāk.
Tādējādi ierosinātais ES zaļo obligāciju standarts palīdzētu ne vien veidot jaunu zaļo obligāciju tirgu un piesaistīt papildu emitentus, bet arī kapitāla tirgos atvieglotu piekļuvi pārrobežu finansējumam.
Visbeidzot, ierosinātais zaļo obligāciju standarts uzlabotu potenciālo emitentu un ieguldītāju reputāciju un viņu apņemšanos sasniegt tādus ilgtspējīgas attīstības un vides mērķus kā klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, reciklēšana, atkritumu rašanās novēršana, piesārņojuma novēršana un kontrole, kā arī veselīgu ekosistēmu aizsardzība.
Tādējādi attiecīgie vides un sociālie mērķi tiktu iekļauti jebkura uzņēmuma stratēģijā.
Turklāt, popularizējot finanšu produktiem domātu ES ekomarķējumu un vienlaikus samazinot birokrātiju, varētu palīdzēt privātajiem uzņēmumiem pieņemt šādu stratēģiju.
3.17.
EESK sagaida, ka turpmāk ieguldītāji izvēlēsies ES zaļo obligāciju standartus, jo tas nodrošinātu, ka līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar taksonomiju, kas savukārt ieguldītājiem atvieglotu ziņošanas prasību izpildi.
Tāpēc ir jātiecas panākt ierosinātā zaļo obligāciju standarta pieņemšanu visā Eiropas Savienībā – gan privātajā, gan publiskajā sektorā.
3.18.
Šajā ziņā EESK atzinīgi vērtē pašreizējo zaļo obligāciju saglabāšanu saskaņā ar ierosināto standartu, kā arī šādu standartu iespējamu piemērošanu Next Generation EU obligācijām.
EESK ir pārliecināta, ka taksonomijai atbilstīgas zaļās obligācijas palīdzēs sasniegt vides mērķus.
Turklāt mēs ceram, ka ES zaļo obligāciju standarts palielinās ieguldītāju interesi par šādām investīcijām, tādējādi turpinot attīstīt zaļo obligāciju tirgu.
Lai gan emitentiem un ieguldītājiem tā ir laba ziņa, EESK pauž bažas par iepriekš minētajām problēmām.
3.19.
Ja darbs turpināsies un priekšlikums tiks pieņemts savā pašreizējā veidolā, būs interesanti novērtēt, i) cik lielā mērā ieguldītāji gan Eiropas Savienībā, gan trešās valstīs pieprasīs emitentiem ievērot ierosinātos standartus, vai arī priekšlikuma rezultātā ES zaļo obligāciju tirgus tiks nošķirts no pārējā pasaules tirgus, un ii) kā ierosinātā ES zaļo obligāciju standarta īstenošana ietekmēs norises zaļo obligāciju tirgū Eiropas Savienībā un trešās valstīs.
3.20.
EESK uzskata, ka tas ir sevišķi svarīgi, jo ES viena pati nevarēs atrisināt tādas vides problēmas kā klimata pārmaiņas.
Kamēr nebūs kopīga pamata taksonomijas saskaņošanai ar trešām valstīm, maz ticams, ka Komisijas ierosinātā regula par brīvprātīgu zaļo obligāciju standartu kļūs par pasaules zaļo obligāciju tirgus standartu.
Tas sadrumstalotu kapitāla tirgus, un trešo valstu emitenti, iespējams, neatzītu Komisijas ierosinātos standartus.
Tāpēc varētu apsīkt līdzekļu plūsma, kas vajadzīga, lai risinātu milzīgas vides problēmas, it īpaši klimata pārmaiņas.