C 152/106
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
6.4.2022.
1.7.
Attiecībā uz trešo valstu zaļo obligāciju emitentiem EESK uzskata, ka piekļuve ES kapitāla tirgiem un otrādi būtu jābalsta uz taksonomiju saskaņošanu dažādās jurisdikcijās visā pasaulē.
EESK uzskata, ka tas ir sevišķi svarīgi, jo ES viena pati nevarēs atrisināt tādas vides problēmas kā klimata pārmaiņas.
Kamēr nebūs kopīga pamata taksonomijas saskaņošanai ar trešām valstīm, maz ticams, ka Komisijas ierosinātā regula par brīvprātīgu zaļo obligāciju standartu kļūs par pasaules standartu zaļo obligāciju tirgū.
Svarīga vieta šā kopīgā pamata nodrošināšanā būtu jāpiešķir starptautiskajai platformai ilgtspējīga finansējuma jomā (IPSF), jo tā darbotos kā politikas veidotāju dialoga forums.
1.8.
Visbeidzot, EESK atzinīgi vērtē saskaņā ar ES taksonomiju izvirzīto prasību, ka ieguldījumiem jāatbilst gan principam “nenodari būtisku kaitējumu”, gan minimālajām garantijām, jo zaļā pārveide nepārtraukti ir jāizvirza par prioritāti līdzās sociālajai aizsardzībai un cilvēktiesību un darba ņēmēju tiesību aizsardzībai.
Tomēr tas var ierobežot taksonomijas saskaņošanu ar trešām valstīm, it īpaši tad, ja šādas jurisdikcijas neievēro principa “nenodari būtisku kaitējumu” kritēriju, piemēram, neatzīst tiesības uz darba koplīguma slēgšanas sarunām.
Šajā nolūkā EESK ierosina izveidot īpašu uzraudzības komiteju, kas kopā ar sociālajiem partneriem sekotu līdzi zaļo obligāciju tirgus norisēm.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Eiropas Komisija 2021. gada 6. jūlijā ierosināja jaunu regulu par brīvprātīgu Eiropas zaļo obligāciju standartu.
Regula ierosināta, lai uzlabotu ES finanšu sistēmas ilgtspēju, izveidojot zaļo obligāciju “zelta standartu”, ko var salīdzināt un, iespējams, saskaņot ar citiem tirgus standartiem.
2.2.
Zaļo obligāciju standarts būtu pieejams visiem zaļo obligāciju emitentiem, tostarp privātiem, publiskā sektora un valsts emitentiem, un attiektos arī uz trešo valstu emitentiem.
2.3.
Ierosinātais regulējums noteiktu brīvprātīgu standartu, saskaņā ar kuru uzņēmumi un valsts sektora iestādes varēs izmantot zaļās obligācijas, lai kapitāla tirgos piesaistītu līdzekļus projektu finansēšanai.
2.4.
Standarts paredz, ka līdz obligācijas dzēšanas termiņa beigām emitenti visus emisijas ieņēmumus piešķir darbībām, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes ES Taksonomijas regulas (ES) 2020/852 (1) prasībām.
Tajā ir noteikti mērķi vides jomā, pārbaudes kritēriji un saimniecisko darbību rezultatīvie sliekšņi.
Saimniecisko darbību uzskatīs par atbilstīgu šādos gadījumos: a) ja tā būtiski veicinās viena vai vairāku vides aizsardzības mērķu sasniegšanu; b) ja tā neradīs būtisku kaitējumu citiem vides aizsardzības mērķiem; c) ja tajā būs ievērotas sociālās un pārvaldības garantijas.
2.5.
ES zaļās obligācijas palīdzētu risināt jautājumu par ilgtermiņa projektu (līdz 10 gadiem) finansēšanu, ja vien šādi projekti atbildīs Taksonomijas regulas vides mērķiem.
2.6.
ES zaļajām obligācijām ir paredzētas ārējas pārbaudes, lai nodrošinātu to atbilstību minētajām prasībām, it īpaši atbilstību taksonomijai.
Priekšlikumā paredzēts, ka ārējie pārbaudītāji tiks reģistrēti Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē, un tiem būs regulāri jāizpilda reģistrācijas nosacījumi.
2.7.
Ja saskaņā ar Taksonomijas regulu pēc obligāciju emisijas tiks mainīti ES taksonomijas tehniskās pārbaudes kritēriji (TSC), priekšlikumā paredzēts, ka emitenti vēl piecus gadus drīkstēs ievērot iepriekšējos kritērijus.
Tomēr EESK uzskata: ja emisijas brīdī obligācija tiek kvalificēta kā “zaļa”, noteikumi par ieņēmumu sadali nav jāmaina.
Faktiski gadījumā, ja taksonomijas pārbaudes kritēriji mainās un obligācija vairs neatbilst jaunajiem kritērijiem, tai līdz obligācijas dzēšanas termiņa beigām būtu jāpaliek “zaļai”.
Tas varētu veicināt stabilu zaļo obligāciju tirgu izveidi.
2.8.
Priekšlikuma nolūks ir arī palielināt ieguldītāju uzticēšanos un garantijas, kā arī samazināt risku, ka ar zaļajām obligācijām finansēti projekti nesasniedz izvirzītos vides mērķus.
Šādu obligāciju emitentiem būtu jāuzliek regulāras ziņošanas pienākums.
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).